Alps Escandinaus
Els Alps Escandinaus són una serralada que s'estén al llarg de la costa occidental de la península Escandinava. Cobreixen la major part de Noruega, el nord-oest de Suècia i una petita part de l'extrem nord de Finlàndia. Aquesta és una de les serralades més extenses d'Europa que s'estén des de sud-oest a nord-est més de 1.700 km, amb una amplada màxima de 300 km. La serralada té dues àrees de gran altitud; una situada al sud de Noruega, al voltant de Jotunheimen, on el Galdhøpiggen (2.469 m) és el punt més alt de la serralada i de Noruega, i l'altra al nord de Suècia, amb el Kebnekaise (2.102 m), el punt més alt del país. El punt més alt de Finlàndia és també a la serralada: el Halti (1.328 m).

Els Alps Escandinaus es van formar fa 400 Ma durant la col·lisió entre els palaeocontinents de Laurèntia (actual Amèrica del Nord) i Bàltica (actual Escandinàvia). Aquesta serralada va tenir probablement una magnitud comparable a l'actual Himàlaia, però ha estat gairebé completament aplanada per l'erosió durant els milions d'anys passats des de la seva formació. El relleu actual és molt més recent, ja que està relacionat amb l'aixecament tectònic de tots els marges continentals del nord de loceà Atlàntic que es va produir al Paleogen i al Neogen (és a dir, fa 60 Ma). A continuació, aquest peneplà va ser erosionat per les glaceres de l'era quaternària que el van deixar amb l'aspecte actual. Aquesta erosió va ser especialment important en el costat occidental de la serralada, formant profundes valls glacials moltes de les quals arriben centenars de metres per sota de l'actual nivell de la mar i formen els famosos fiords noruecs.

El clima de la serralada és molt asimètric. A la banda oest, és molt oceànic, amb temperatures suaus per a la latitud i importants precipitacions, mentre que a l'est és més continental. Aquest clima permet a l'oest la persistència d'un gran nombre de glaceres, moltes de les quals són les més grans de l'Europa continental, com la Jostedalsbreen. Aquestes diferències en el clima també afecten significativament la vegetació, amb una rica varietat de boscos caducifolis humits de planifolis i de coníferes als vessants occidentals que contrasten amb la taigà més pobra del costat oriental. La tundra alpina es caracteritza per boscos de bedolls pubescents a l'estatge subalpí. De fet, la majoria de tots aquests frondosos boscos estan protegits per un gran nombre de parcs nacionals i reserves naturals.

Els Alps Escandinaus han estat habitats des de la retirada de les glaceres, fa uns 10.000 anys. Els primers habitants vivien principalment de la caça de rens. Al sud, amb l'arribada de la cultura indoeuropea, va començar l'agricultura i la ramaderia, amb l'esquema de la transhumància. La gent del nord de la serralada, els samis, van romandre al seu torn estretament vinculats als rens, tot i que substituït la caça per la ramaderia, també en un patró de migració estacional. Amb la formació de totes les nacions escandinaves l'any 1000, van començar a créixer les línies de comunicació a través de les muntanyes encara que aquestes tenien un caràcter aterridor i perillós als ulls de les persones. Són els jaciments de metalls de la serralada els que portaran gradualment la gent a les zones de muntanya i el desenvolupament de la infraestructura allà. No obstant això, no va ser fins als segles XVIII i que la serralada no s'ha explorat i cartografiat, resultant en els inicis del turisme. Aquest es va centrar primer en el senderisme a la natura que continuava sent molt salvatge, però a partir del 1950 ja s'hi va afegir el turisme d'hivern, en constant creixent. El segle XX també marca l'inici de les operacions d'energia hidroelèctrica, una part molt important de l'equilibri energètic de Suècia i Noruega especialment.
Q46831
serralada
Concept
Q73169
península Escandinava
LOC
Q20
Noruega
LOC
Q34
Suècia
LOC
Q33
Finlàndia
LOC
Q46
Europa
LOC
Q588281
Jotunheimen
LOC
Q203942
Galdhøpiggen
LOC
Q214011
Kebnekaise
LOC
Q216035
Halti
LOC
Q20764
Ma
Concept
Q238053
col·lisió
Concept
Q858071
Laurèntia
LOC
Q49
Amèrica del Nord
LOC
Q805735
Bàltica
LOC
Q21195
Escandinàvia
LOC
Q5451
Himàlaia
LOC
Q97
oceà Atlàntic
LOC
Q55810
Paleogen
LOC
Q103924
Neogen
LOC
Q163967
peneplà
Concept
Q26185
era quaternària
TIME
Q649266
valls glacials
Concept
Q45776
fiords noruecs
Concept
Q7937
clima
Concept
Q182090
oceànic
Concept
Q25257
precipitacions
Concept
Q185005
continental
Concept
Q35666
glaceres
Concept
Q654352
Jostedalsbreen
LOC
Q187997
vegetació
Concept
Q148993
planifolis
Concept
Q1329304
coníferes
Concept
Q69564
taigà
Concept
Q157624
bedolls pubescents
Concept
Q1761047
estatge subalpí
UNK
Q940368
parcs nacionals
UNK
Q179049
reserves naturals
Concept
Q36963
caça
Concept
Q39624
rens
Concept
Q19860
cultura indoeuropea
Concept
Q11451
agricultura
Concept
Q80962
ramaderia
Concept
Q4657754
transhumància
Concept
Q48199
samis
Concept
Q15104915
jaciments
Concept
Q11426
metalls
Concept
Q7015
segles XVIII
Concept
Q49389
turisme
Concept
Q12014035
senderisme
Concept
Q6927
segle XX
Concept
Q80638
energia hidroelèctrica
Concept
Q186547
Alps Escandinaus
LOC
Q186547
Alps Escandinaus
LOC
Q186547
Alps Escandinaus
LOC
+1.700^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.700
NUMBER
+300^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
300
NUMBER
+2.469^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2.469
NUMBER
+2.102^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2.102
NUMBER
+1.328^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.328
NUMBER
+400^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
400
NUMBER
+60^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
60
NUMBER
+10.000^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
10.000
NUMBER
+1000^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1000
NUMBER
+1950^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1950
NUMBER
located on terrain feature
country
country
country
time period
diplomatic relation
highest point
mountain range
located on terrain feature
instance of
part of