Thaïs
Thaïs és una òpera en tres actes de Jules Massenet sobre un llibret en francès de Louis Gallet, basat en la novel·la homònima d'Anatole France, tenint en compte "La Tentation de Saint-Antoine", de Flaubert. La novel·la, al seu torn, es basa en la llegenda cristiana de santa Taís, una prostituta egípcia que va ser convertida per Sant Pafnuci. Això la fa la santa patrona de les prostitutes penedides. L'òpera va ser estrenada a l'Òpera de París el 16 de març de 1894, fent-se càrrec del paper protagonista la soprano nord-americana Sibyl Sanderson, per a la qual Massenet havia escrit el paper.

Està ambientada a Egipte sota la dominació romana. La història gira entorn d'un monjo cenobita, Athanaël, que intenta convertir Taís, una cortesana d'Alexandria devota del culte a Venus, al cristianisme. Ella prova de seduir-lo, però ell es manté ferm fins que aconsegueix la conversió. Després de deixar-la en un monestir, s'adona que l'estima. Passat un temps, Athanaël somia amb Thaïs moribunda. Es desperta i corre al monestir, on la troba a punt de morir. Thaïs li agraeix la seva conversió, Athanaël li confessa el seu amor, però ella no l'escolta i mor en profund èxtasi.

El llibret simplifica la visió irònica de la novel·la i la dialèctica entre pecat i redempció, però conserva l'atmosfera elegant, refinada i exòtica pròpia del decadentisme i l'exigència formal del parnassianisme. Tot plegat queda reflectit en una prosa rimada que facilita el llenguatge vocal de Massenet, que és d'un gran preciosisme.

La famosa "Méditation" (Meditació) per a violí i orquestra, que és interpretat amb el teló baixat entre dues escenes de l'acte II, es troba entre les petites peces més conegudes d'aquesta obra, i ha estat arranjada per a diversos instruments.

Després de "Manon" i "Werther", "Thaïs" és una de les òperes principals de Massenet, però no és representada amb la freqüència d'aquelles altres. El paper de Thaïs, similar al d'una altra de les heroïnes de Massenet, "Esclarmonde", és famós per la seua dificultat, grans modulacions, havent de passar en més d'una ocasió a notes quasi inaccessibles i el personatge és psicològicament molt complex. Entre les grans intèrprets del paper cal esmentar Carol Neblett, Géori Boué, Renée Doria, Anna Moffo, Beverly Sills, Leontyne Price i, més recentment, Renée Fleming.
El rol de Athanaël és igualment difícil en tant que ha de representar els sentiments encontrats del cenobita, i requereix un baríton amb fort caràcter. L'orquestració és molt rica, passant de moments molt sensuals a altres plens d'espiritualitat.
Q1344
òpera
Concept
Q194436
Jules Massenet
PER
Q131084
llibret
Concept
Q1148209
Louis Gallet
PER
Q42443
Anatole France
PER
Q43444
Flaubert
PER
Q286238
Taís
PER
Q79
egípcia
LOC
Q1394174
Sant Pafnuci
PER
Q187840
Òpera de París
LOC
Q2417
16 de març
TIME
Q7843
1894
TIME
Q3482965
Sibyl Sanderson
PER
Q79
Egipte
LOC
Q2277
romana
LOC
Q674824
cenobita
UNK
Q286238
Taís
PER
Q87
Alexandria
LOC
Q47652
Venus
MISC
Q846094
decadentisme
Concept
Q335652
parnassianisme
MEDIA
Q2378995
Méditation
MEDIA
Q842063
Manon
MEDIA
Q926468
Werther
MEDIA
Q2550219
Esclarmonde
MEDIA
Q5044488
Carol Neblett
PER
None
Géori Boué
UNK
Q3427133
Renée Doria
PER
Q235105
Anna Moffo
PER
Q235517
Beverly Sills
PER
Q233718
Leontyne Price
PER
Q165637
Renée Fleming
PER
Q31687
baríton
Concept
Q1144467
Thaïs
MEDIA
Q1144467
Thaïs
MEDIA
Q1144467
Thaïs
MEDIA
Q1144467
Thaïs
MEDIA
Q1144467
Thaïs
MEDIA
1894-03-16T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
16 de març de 1894
DATE
instance of
composer
librettist
date of first performance
genre
notable work