Termes de Dioclecià
Les Termes de Dioclecià (en italià "Terme di Diocleziano", en llatí "Thermae Diocletiani") van ser els banys termals més grans i sumptuosos de l'antiga Roma. Van ser construïdes al turó del Viminal durant el mandat de diversos emperadors, començades l'any 298 per Maximià, nomenat "August d'Occident" per Dioclecià, i obertes l'any 306 després de l'abdicació d'ambdós. Les Termes de Dioclecià van continuar sent utilitzades fins que els gots van interrompre el flux d'aigua dels aqüeductes que les abastien l'any 537.
La seva estructura era similar, en la forma, a les Termes de Caracal·la, si bé ocupaven més superfície, amb un total de 14 hectàrees en tot el recinte, que mesurava 380 x 365 m. El bloc central feia 250 x 180 m i podien fer ús de les instal·lacions unes 3.000 persones alhora. Estaven orientades cap al sud-oest perquè l'energia solar escalfés el "caldarium" sense afectar el "frigidarium".

Tot i ser una construcció de maons, estan ben conservades gràcies al fet que diverses parts van ser reutilitzades com a base per a esglésies i altres construccions. Dins el complex de les termes, actualment es troben:
* La basílica de Santa Maria degli Angeli e dei Martiri, al lloc que ocupava el "tepidarium", bastida per Miquel Àngel per encàrrec del papa Pius IV com a convent cartoixà allà on hi havia la primitiva capella dels Àngels; fou fortament modificada per Vanvitelli el 1749.
* Uns anys després Gregori XIII va utilitzar una part de les construccions del costat per fer-hi els magatzems del gra, ús al qual fou destinada també l'actual sala de la Minerva o sala octagonal (abans Planetari i avui dia una de les seus del Museu Nacional Romà), i de l'oli. Aquests magatzems foren reconvertits posteriorment per a diversos usos col·lectius (presó, hospici), fins a esdevenir la seu de la Facultat de Magisteri.
* El 1589 es va construir l'església cistercenca de San Bernardo alle Terme en una de les dues sales circulars on es jugava a pilota ("spheristerium").
* La part nord-est del recinte, que comprèn, entre altres espais, la palestra oriental, el vestidor ("apodyterium") i una part de la piscina ("natatio"), ha estat reconvertida en el Museu de les Termes (la part simètrica de la banda occidental ha desaparegut sota els carrers Cernaia i Parigi, si bé entre Parigi i Orlando es conserva una part del mur sud-oest).
* La columnata semicircular de l'actual Piazza della Repubblica, realitzada al final del per Gaetano Koch, reprodueix exactament l'hemicicle de la gran exedra de les termes.
Q652
italià
Concept
Q397
llatí
Concept
Q6581615
banys termals
Concept
Q1747689
antiga Roma
LOC
Q185158
turó
Concept
Q216085
Viminal
LOC
Q33568
298
TIME
Q46768
Maximià
PER
Q43107
Dioclecià
PER
Q33542
306
TIME
Q42193
gots
Concept
Q474
aqüeducte
Concept
Q31014
537
TIME
Q502098
Termes de Caracal·la
LOC
Q569253
Santa Maria degli Angeli e dei Martiri
LOC
Q5592
Miquel Àngel
PER
Q161983
Pius IV
PER
Q220979
cartoixà
Concept
Q359424
Vanvitelli
PER
Q7607
1749
TIME
Q83029
Gregori XIII
PER
Q1135392
Museu Nacional Romà
LOC
Q6759
1589
TIME
Q166861
cistercenca
Concept
Q647160
palestra
Concept
None
Museu de les Termes
UNK
Q594648
exedra
Concept
Q836108
Termes de Dioclecià
LOC
Q836108
Termes de Dioclecià
LOC
+298^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
298
NUMBER
+306^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
306
NUMBER
+537^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
537
NUMBER
+14^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
14
NUMBER
+380^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
380
NUMBER
+365^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
365
NUMBER
+250^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
250
NUMBER
+180^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
180
NUMBER
+3.000^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
3.000
NUMBER
+1749^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1749
NUMBER
+1589^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1589
NUMBER
culture
country
part of
notable work