Rafael Merry del Val y Zulueta-Wilcox
Rafael Merry del Val y Zulueta-Wilcox (Londres, 10 d'octubre de 1865 – Ciutat del Vaticà, 26 de febrer de 1930) va ser un eclesiàstic i cardenal espanyol, titular de la Secretaria d'Estat de la Santa Seu de 1903 a 1914.

Era el segon dels quatre fills de Rafael Merry del Val y Díaz, marquès de Merry del Val, y de Sofía Zulueta y Wilcox, matrimoni que per ambdues bandes tenia profundes arrels aragoneses, bretones, irlandeses, basques, angleses i holandeses. Nasqué a l'ambaixada espanyola davant del Regne Unit, de la qual el seu pare era secretari. Feu els estudis primaris als jesuïtes de Bournemouth, localitat on la seva mare tenia àmplies possessions, i després a la Bayliss House de Slough. Resseguint les destinacions del seu pare, continuà els estudis a l'escola dels jesuïtes de Notre-Dame de Namur, Bèlgica i al Collège Saint-Michel de Brussel·les, on ja manifestà el desig d'emprendre la carrera eclesiàstica. Retornat a Anglaterra, ingressà al seminari de St. Coutbert d'Ushaw, a Durham.

El 1883 i per gestió personal de l'arquebisbe de Westminster Herbert Vaughan es va traslladar a Roma amb intenció d'estar-se al Pontifici Col·legi Escocès. Es matriculà a la Pontifícia Universitat Gregoriana de Roma, per la qual es doctoraria en filosofia (1886) i en teologia (1891) i es llicenciaria en dret canònic (1891). El 1885, en ocasió d'una audiència que el papa Lleó XIII concedí a seu pare, aquest li feu saber on s'estava, però fou el mateix papa qui li indicà que el seu destí era l'Acadèmia de Nobles Eclesiàstics, l'escola diplomàtica de la Santa Seu. Tot i que només havia rebut ordes menors, les seves qualitats, l'ascendent cosmopolita de la seva família i el fet de dominar sis idiomes provocà que l'any 1887 fos nomenat membre de la delegació papal als actes del jubileu de la reina Victòria del Regne Unit. Fou ordenat sacerdot el 30 de desembre de 1888 a l'església de Santa Anna de Roma de mans del cardenal Lucido Maria Parocchi, vicari general de Sa Santedat.

Immediatament fou destinat a la nunciatura davant l'Imperi Alemany a Berlín i seguidament a la de l'Imperi Austro-Hongarès a Viena (1889). Aquest darrer any, retornat a Roma per a la finalització dels seus estudis, fou nomenat capellà privat de Sa Santedat i membre de la família pontifícia mentre era destinat a la Secretaria d'Estat. El 1893 retornà a Viena amb el càrrec de secretari de nunciatura, i hi romangué tres anys, fins que fou novament reclamat a Roma amb el rang de secretari de la comissió pontifícia per a l'estudi de les ordenacions de sacerdots de l'Església Anglicana, i se'l considera l'autor material de la butlla "Apostolicae curae" de Lleó XIII (15 de setembre de 1896) que les declarava nul·les.

Els dos anys següents viatjà com a delegat apostòlic al Canadà l'encàrrec de negociar la prohibició de l'ensenyament catòlic a la província de Manitoba i de conciliar les postures oposades de les jerarquies i comunitats francòfones i anglòfones, qüestions que tanmateix resolgué. Un cop retornat a Roma fou nomenat consultor de la Congregació de l'Índex i president de l'Acadèmia de Nobles Eclesiàstics, càrrec que ocuparia fins al 1903. Mentrestant, el 6 de maig de 1900 fou consagrat arquebisbe titular de Nicea a l'Església de Santa Maria de Montserrat dels Espanyols de mans del cardenal Mariano Rampolla del Tindaro, secretari d'estat. L'any següent encapçalà la delegació papal per a la coronació del rei Eduard VII del Regne Unit.

El papa Lleó XIII moria el 20 de juliol de 1903, i es produí la casualitat que el mateix dia moria Alessandro Volpini, secretari del conclave que s'havia de celebrar. Els cardenals reunits elegiren un nou secretari a corre-cuita, nomenament que recaigué en Merry del Val. La seva gestió en aquell complicadíssim conclave fou tan brillant, que el papa que en sortí, sant Pius X, que no constava en cap pronòstic, el mateix dia de l'elecció, el 4 d'agost, el nomenà secretari d'estat, càrrec que Merry del Val ocuparia durant tot el pontificat d'aquest papa. En el consistori del 9 de novembre d'aquell mateix any, Pius X el creà cardenal del títol de "S. Prassede", alhora que el confirmava en la secretaria i el nomenava prefecte del santuari del Palau Apostòlic i del santuari de la Santa Casa de Loreto. Era el cardenal secretari d'estat més jove de tota la història (només tenia 38 anys) i el primer no italià. Pius X delegà en ell totes les activitats polítiques i diplomàtiques de la Santa Seu.

A la mort de Pius X, el seu càrrec caducà, com era i és preceptiu. En el conclave següent resultà elegit amb el nom de Benet XV el cardenal Giacomo della Chiesa, el qual havia estat subordinat seu, tant com a substitut de la Secretaria d'Estat com a professor de l'Acadèmia de Nobles Eclesiàstics. Merry li feu saber que desitjava no continuar en el càrrec, i aleshores fou nomenat secretari de la Congregació del Sant Ofici, la més important del la cúria romana i de la qual el mateix papa era el prefecte. Romandria en aquest càrrec fins a la mort, confirmat pel posterior papa Pius XI. També rebria altres nomenaments, com ara el d'arxipreste de la Basílica de Sant Pere del Vaticà, de president de la seva fàbrica i de camarlenc del Col·legi Cardenalici en dues ocasions.

El 1926 el papa Pius XI el nomenà delegat especial seu en els fastos que se celebraren amb motiu del 7è centenari de la mort de sant Francesc d'Assís, patró d'Itàlia. Fou la primera ocasió, des de la dissolució dels Estats Pontificis el 1870, que les autoritats italianes i vaticanes compartien protagonisme en un esdeveniment. A Assís, el cardenal Merry del Val es dirigí públicament al seu amfitrió Benito Mussolini per qualificar-lo de "l'home que ha enaltit el nom d'Itàlia a tot el món i que rep la protecció divina de manera palesa"

Merry del Val morí a la Ciutat del Vaticà a causa d'una septicèmia provocada per una apendicitis aguda i fou sebollit a les grutes vaticanes en una tomba encarregada pel govern espanyol i que duu la inscripció "Da mihi animas coetera tolle" (Doneu-me ànimes i traieu-me tota la resta), que havia estat el seu lema.

L'any 1953 fou incoada la seva causa de beatificació, que fins ara no ha prosperat.
Q84
Londres
LOC
Q2921
10 d'octubre
TIME
Q7708
1865
TIME
Q237
Ciutat del Vaticà
LOC
Q2359
26 de febrer
TIME
Q18787
1930
TIME
Q45722
cardenal
Concept
Q29
espanyol
LOC
Q644545
Secretaria d'Estat de la Santa Seu
ORG
Q2045
1903
TIME
Q2083
1914
TIME
Q3917681
ambaixada
Concept
Q145
Regne Unit
LOC
Q170478
Bournemouth
LOC
Q211907
Slough
LOC
Q134121
Namur
LOC
Q31
Bèlgica
LOC
Q239
Brussel·les
LOC
Q21
Anglaterra
LOC
Q179815
Durham
LOC
Q284091
arquebisbe de Westminster
LOC
Q43922
Lleó XIII
PER
Q972938
Acadèmia de Nobles Eclesiàstics
ORG
Q159583
Santa Seu
LOC
Q9439
reina Victòria del Regne Unit
PER
Q2901
30 de desembre
TIME
Q7829
1888
TIME
Q43287
Imperi Alemany
Concept
Q64
Berlín
LOC
Q28513
Imperi Austro-Hongarès
LOC
Q1741
Viena
LOC
Q7840
1893
TIME
Q2846
15 de setembre
TIME
Q7846
1896
TIME
Q16
Canadà
LOC
Q1948
Manitoba
LOC
Q2045
1903
TIME
Q2552
6 de maig
TIME
Q2034
1900
TIME
Q739037
Nicea
LOC
Q1887973
Església de Santa Maria de Montserrat dels Espanyols
LOC
Q508860
Mariano Rampolla del Tindaro
PER
None
Eduard VII del Regne Unit
UNK
Q1996652
conclave
Concept
Q43739
Pius X
PER
Q841535
consistori
EVE
Q654996
Santa Casa de Loreto
LOC
Q762715
conclave
Concept
Q4448
Benet XV
PER
Q43173
Sant Ofici
Concept
Q42323
Pius XI
PER
Q12512
Basílica de Sant Pere del Vaticà
LOC
Q264323
camarlenc
Concept
Q676555
Francesc d'Assís
MISC
Q170174
Estats Pontificis
LOC
Q7741
1870
TIME
Q20103
Assís
LOC
Q23559
Benito Mussolini
PER
Q237
Ciutat del Vaticà
LOC
Q183134
septicèmia
Concept
Q121041
apendicitis
Concept
Q507540
Rafael Merry del Val y Zulueta-Wilcox
PER
1865-10-10T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
10 d'octubre de 1865
DATE
1930-02-26T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
26 de febrer de 1930
DATE
1888-12-30T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
30 de desembre de 1888
DATE
1896-09-15T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
15 de setembre de 1896
DATE
1900-05-06T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
6 de maig de 1900
DATE
1903-07-20T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
20 de juliol de 1903
DATE
+1903^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1903
NUMBER
+1914^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1914
NUMBER
+1883^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1883
NUMBER
+1886^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1886
NUMBER
+1891^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1891
NUMBER
+1891^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1891
NUMBER
+1885^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1885
NUMBER
+1887^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1887
NUMBER
+1889^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1889
NUMBER
+1893^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1893
NUMBER
+1903^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1903
NUMBER
+4^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
4
NUMBER
+9^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
9
NUMBER
+38^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
38
NUMBER
+1926^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1926
NUMBER
+7^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
7
NUMBER
+1870^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1870
NUMBER
+1953^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1953
NUMBER
place of birth
position held
country of citizenship
date of birth
date of death
participant
country
country
located in the administrative territorial entity
successful candidate