Kazakhs
Els kazakhs són un poble de llengua kazakh que habita principalment al Kazakhstan. Tant els kazakhs com els uzbeks descendeixen de les hordes del mongol Jotxi, fill de Genguis Khan. Un dels seus fills fou Xiban, els successors del qual van formar dues línies el 1428, la dels khans de Sibir (encapçalada per Ibak) i la línia dels uzbeks d'Abu l-Khayr Khan, khans de Bukharà i Samarcanda. Joci va tenir altres fills, i un d'ells va ser l'avantpassat de Djanibeg i de Karai, que governaven una horda del 1468 al 1488 i que va originar l'horda dels kazakhs.

El terme "kazak" ("kazakh") apareix per primer cop al segle XIV en el sentit d'independent o rodamón. Al , el nom "kazak" designava els territoris timúrides als pretendents al tron, en oposició als sobirans legítims, que junt amb el seu grup de partidaris portaven una vida d'aventurers o de bandits; també es va començar a aplicar a grups nòmades que se separaven del seu senyor i parents, i entraven en conflicte amb l'estat; més tard, "kazak" va agafar el sentit de 'nòmada' en oposició als sedentaris ("sart") a l'Àsia central. Va esdevenir una denominació política per acabar sent una designació ètnica aplicada a grups tribals de la confederació uzbek que havien abandonat Abu l-Khayr Khan i havien emigrat a les estepes del nord-est del Turquestan, a allò que avui dia és el Kazakhstan; foren el nucli de la població del territori, però es van barrejar amb els turcs i mongols locals.

El khan Kasim (1509-1518) fou especialment poderós. Tot i algunes derrotes infligides al pels mongols en aliança amb els uzbeks, els kazakhs van mantenir un important estat nòmada fins al temps de Tawakkul o Teukkel Khan (1580-1598) que, en temps del khan de Transoxiana Abd Allah ibn Iskandar, va poder fer encara algunes incursions i, fins i tot, ocupar la població de Taixkent. Les ciutats de Taixkent i Fergana van estar en les seves mans, especialment la primera, però a vegades sota sobirania dels uzbeks, que no passava de ser nominal. Fergana (Khokand) es va independitzar durant aquell segle. La divisió en tres hordes es va consolidar al llarg del i era una realitat al final, encara que només hi havia un khan.

El khan Tauke o Tyawka (1680-1715) fou el darrer que va governar efectivament sobre tots els kazakhs com a khan de tres hordes que s'havien anat format, i en cadascuna de les quals tenia un representant. El 1694, va rebre una ambaixada russa a la ciutat de Turkestan (o Turkistan) i el 1698 una ambaixada calmuc. Al segle següent, el poble kazakh es va fraccionar en tres hordes (anomenades en kazakh com a "djuz", que vol dir 'cent'). L'horda principal ("ulus djuz") ocupava la part oriental de les estepes; la petita ("kishi djuz") la part occidental; i la tercera horda o mitjana ("orta djuz") ocupava la part central.

Les lluites amb els calmucs van forçar les tres hordes dels kazakhs a acostar-se a Rússia. Les negociacions per la submissió de les tres hordes a Rússia el 1717 van fracassar. El 1723, els calmucs van ocupar Sayram, Taixkent i Turkestan. Per un temps, el khan de l'Horda Petita fou reconegut com a sobirà per les altres dues hordes i l'acord fou segellat amb el sacrifici d'un cavall blanc, però la divisió efectiva va persistir. El 1730, el khan Abu l-Khayr de l'Horda Petita va signar un tractat pel qual es va declarar, junt amb el seu poble, com a subjecte de Rússia, que de fet només va tenir efecte a la part nord. El 1740, el tractat es va estendre a les altres dues hordes. El tractat fou renovat diverses vegades i després al . El 1799, Taixkent va passar al khanat de Khokand. El 1801, una part dels kazakhs de la Petita Horda (uns 5.000) foren establerts a la riba dreta del riu Ural (Yaik) fins al Volga, sota la direcció de Bukey o Bukei (Buqei o Bokei), i van formar l'Horda de Bukey (anomenada pels russos "Horda Interior"). L'horda va existir fins al 1845, quan el càrrec de khan fou abolit i l'administració encarregada a un consell provisional d'oficials russos.

Fins al 1847, quan els russos es van establir sòlidament al Sirdarià, no es va aconseguir un domini efectiu en les estepes dels kazakhs. La part oriental va quedar inclosa en el govern de Sibèria i l'occidental en el govern d'Orenburg. Es van dictar el 1822 i el 1868 reglaments per al govern dels kazakhs. Fins i tot, després de l'abolició del títol de khan dels kazakhs el 1824, els descendents de Genguis Khan van constituir una noblesa i una aristocràcia local (anomenada pels kazakhs "ak süyek", que vol dir 'os blanc'), que exercia una considerable influència, però la seva autoritat havia estat destruïda per les disposicions del govern rus. Una rebel·lió kazakh va durar del 1824 al 1837. El cap kazakh Kenesari es va revoltar contra les autoritats de Sibèria i Orenburg des del 1842 a les muntanyes d'Ala Taw fins al 1847; altres revoltes es van produir fins al 1873, instigades pel seu fill Sadik (Siddik); un germà d'aquest, Ahmad, va escriure una biografia del seu pare i del seu germà publicada a Taixkent el 1889. En el , els uzbeks de Khivà i Khokand van conquerir les estepes del sud i les van colonitzar; l'arribada dels russos va parar aquest procés.

Per evitar la confusió dels "kazaks" turcs amb els "kosaks" eslaus (cosacs), el nom dels quals té el mateix origen (però en la pronunciació polonesa i ucraïnesa), els primers foren anomenats "kirguís" fins al 1924, mentre que els verdaders kirguís foren anomenats "kara kirguís".

El 1867, es va formar el govern general del Turquestan (Turquestan rus) i el 1882 el govern de les Estepes. Semireche va formar part, inicialment, del segon govern, però després va passar al primer. El 1920, els kazakhs i calmucs o oirats van intentar formar una aliança (anomenada "Unió Kazakh-Oirat"), que va tenir una curta vida. El 26 d'agost del 1920, es creava la República Socialista Soviètica Autònoma Kirguís (anomenada per la població el "Kazakhstan") dins de la República Federativa Socialista Soviètica Russa. El 15 de juny del 1925, fou rebatejada "República Socialista Soviètica Autònoma Kazakh", sempre dins la RFSS Russa. El 5 de desembre del 1936 fou elevada a República Socialista Soviètica Kazakh.
Q9252
kazakh
Concept
Q232
Kazakhstan
LOC
Q483047
uzbeks
Concept
Q186581
Jotxi
PER
Q720
Genguis Khan
PER
Q935963
Xiban
PER
Q6315
1428
TIME
Q181888
khan
Concept
Q11949693
Sibir
UNK
Q2498819
Abu l-Khayr Khan
PER
Q577668
khans de Bukharà
LOC
Q5753
Samarcanda
LOC
Q6564
1468
TIME
Q4853
1488
TIME
Q183324
Transoxiana
LOC
Q269
Taixkent
LOC
Q486329
Fergana
LOC
Q696241
Khokand
LOC
Q848638
Turkestan
Concept
Q33634
calmuc
Concept
Q190209
calmucs
MEDIA
Q159
Rússia
LOC
Q6921
1723
TIME
Q574555
Sayram
LOC
Q696241
khanat de Khokand
LOC
Q80240
riu Ural
LOC
Q626
Volga
LOC
Q1019833
Bukey
PER
Q1019833
Bukei
PER
Q1019833
Buqei
PER
Q1019833
Bokei
PER
Q20108221
Horda de Bukey
UNK
Q7636
1845
TIME
Q483159
Sirdarià
LOC
Q5428
Sibèria
LOC
Q5337
Orenburg
LOC
Q6994
1824
TIME
Q720
Genguis Khan
PER
Q486195
Khivà
LOC
Q696241
Khokand
LOC
Q9255
kirguís
Concept
Q2173
1924
TIME
Q9255
kara kirguís
Concept
Q7715
1867
TIME
Q20108186
govern general del Turquestan
UNK
Q1501849
Turquestan rus
LOC
Q11931570
govern de les Estepes
LOC
Q1344389
Semireche
LOC
None
Unió Kazakh-Oirat
UNK
Q2820
26 d'agost
TIME
Q2155
1920
TIME
Q2600170
República Socialista Soviètica Autònoma Kirguís
LOC
Q2184
República Federativa Socialista Soviètica Russa
LOC
Q2613
15 de juny
TIME
Q18107
1925
TIME
Q2332797
República Socialista Soviètica Autònoma Kazakh
LOC
Q2300
5 de desembre
TIME
Q18649
1936
TIME
Q168811
República Socialista Soviètica Kazakh
LOC
Q80040
Kazakhs
Concept
Q80040
Kazakhs
Concept
1920-08-26T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
26 d'agost del 1920
DATE
1925-06-15T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
15 de juny del 1925
DATE
1936-12-05T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
5 de desembre del 1936
DATE
+1428^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1428
NUMBER
+1468^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1468
NUMBER
+1488^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1488
NUMBER
+1509^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1509
NUMBER
-1518^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-1518
NUMBER
+1580^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1580
NUMBER
-1598^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-1598
NUMBER
+1680^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1680
NUMBER
-1715^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-1715
NUMBER
+1694^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1694
NUMBER
+1698^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1698
NUMBER
+1717^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1717
NUMBER
+1723^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1723
NUMBER
+1730^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1730
NUMBER
+1740^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1740
NUMBER
+1799^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1799
NUMBER
+1801^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1801
NUMBER
+5.000^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
5.000
NUMBER
+1845^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1845
NUMBER
+1847^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1847
NUMBER
+1822^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1822
NUMBER
+1868^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1868
NUMBER
+1824^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1824
NUMBER
+1824^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1824
NUMBER
+1837^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1837
NUMBER
+1842^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1842
NUMBER
+1847^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1847
NUMBER
+1873^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1873
NUMBER
+1889^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1889
NUMBER
+1924^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1924
NUMBER
+1867^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1867
NUMBER
+1882^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1882
NUMBER
+1920^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1920
NUMBER
native language
indigenous to
child
located in the administrative territorial entity
inception
inception