Història d'Irlanda
La història d'Irlanda comença amb la prehistòria d'Irlanda, que s'estén per un període entre el primer assentament conegut, al voltant del 8000 aC, fins a l'aparició de la "protohistòrica" Irlanda gaèlica en el moment de la seva cristianització al segle cinquè; el cristianisme cèltic havia subsumit, doncs, o reemplaçat, l'anterior politeisme a la fi del segle sisè.

Al voltant del 800 dC, més d'un segle després, les invasions dels víkings van fer estralls en la cultura monàstica i en diverses dinasties regionals de l'illa, però les dues institucions van demostrar ser prou fortes per a sobreviure i assimilar els invasors nòrdics. La invasió normanda de finals del va marcar l'inici de més de 700 anys de la participació britànica directa a Irlanda per part del Regne d'Anglaterra i més tard, el 1177, el príncep anglès Joan sense Terra va ser fet senyor d'Irlanda pel seu pare Enric II d'Anglaterra en el concili d'Oxford.

La corona no va tractar de fer valer el control total de l'illa fins que Enric VIII Tudor, rei d'Anglaterra, Escòcia i Gal·les, repudià l'autoritat papal sobre l'Església a Anglaterra per tal de poder casar-se amb Anna Bolena. Això va dur a la posterior rebel·lió de l'irlandès catòlic comte de Kildare, duc de Leinster, poderós terratinent que va amenaçar l'hegemonia anglesa a l'illa. Aleshores, Enric VIII es va proclamar a si mateix rei d'Irlanda i també va tractar d'introduir la seva reforma protestant de l'Església anglicana, que va fracassar a Irlanda. Els intents de conquerir o assimilar els senyorius irlandesos al nou Regne d'Irlanda anglès van portar a dures campanyes militars entre 1534 i 1603. Aquest període es va caracteritzar per una política de la corona anglesa d'establir colònies, que implicaren l'arribada de milers d'anglesos i escocesos protestants, els colons, i el consegüent desplaçament de la precolonització per part dels terratinents irlandesos d'arrel catòlica. A mesura que la derrota militar i política de la Irlanda gaèlica es va fer més pronunciada, a principis del els conflictes sectaris entre colons britànics (anglesos i escocesos), protestants i irlandesos catòlics es va convertir en un tema recurrent en la història d'Irlanda.

El 1613, l'enderrocament de la majoria catòlica al Parlament irlandès es va realitzar principalment amb la creació de nombrosos barris nous que van ser dominats pels nous colons, de major poder econòmic i finançats per la corona britànica. A finals del , els catòlics romans, com els adeptes de l'antiga religió s'anomenaren a partir d'aleshores a Irlanda, representaven al voltant del 85% de la població d'Irlanda, però malgrat això van ser prohibits al Parlament irlandès. La dominació protestant d'Irlanda es va confirmar després de dos períodes de guerra entre catòlics i protestants: 1641-1652 i 1689-91. El poder polític a partir de llavors es troba completament en mans d'una minoria protestant, mentre que els catòlics i els membres de moviments dissidents protestants, els inconformistes anglicans, van patir privacions polítiques i econòmiques greus a mans de les lleis penals escrites per la minoria protestant dominant.

El Parlament irlandès (Irish House of Commons) va ser abolit el 1801 arran de la republicana rebel·lió irlandesa de 1798, anomenada "rebel·lió dels irlandesos units"; així, Irlanda es va convertir en una part integral d'un nou Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda en l'Acta d'Unió de 1800. Encara que es va prometre una derogació de la Test Act (lleis penals), als catòlics no els van ser concedits drets complets fins a l'emancipació catòlica que més tard es va aconseguir a tot el nou Regne Unit el 1829. Això va ser seguit per la primera llei de Reforma de 1832, una condició principal de la qual va ser l'eliminació dels propietaris britànics i irlandesos més pobres, sufragistes.

El Partit Parlamentari Irlandès es va esforçar per tenir preeminència des del 1880 fins que va arribar la Home Rule (una primera forma estatutària per al país), mitjançant el moviment constitucional parlamentari, arribant a guanyar l'Estatut d'Autonomia de 1914, la Third Home Rule Act, encara que aquesta llei es va suspendre després de l'esclat de la Primera Guerra Mundial. L'alçament de Pasqua posat en escena pels republicans irlandesos dos anys més tard va portar a les turbulències del "Physical force Irish republicanism", de nou a l'avantguarda de la política irlandesa.
El 1922, després de la Guerra d'Independència irlandesa i el tractat Angloirlandès, la part més gran d'Irlanda es va separar del Regne Unit per esdevenir l'independent Estat Lliure d'Irlanda, i després de la constitució de 1937, solament Irlanda. Els sis comtats del nord-est de l'illa d'Irlanda, coneguts com a "Irlanda del Nord", es van mantenir per la força de les armes dins del Regne Unit. La Guerra Civil irlandesa va seguir poc després de la Guerra de la Independència. A partir d'aquí, la història d'Irlanda del Nord ja ha estat dominada pel conflicte sectari entre (principalment catòlics, per bé que no tots) nacionalistes irlandesos, i (principalment protestants) unionistes. Aquest conflicte va esclatar durant els anomenats "The Troubles" a la fi de 1960, fins que l'acord de Divendres Sant va portar a una pau precària trenta anys després, fins al dia d'avui, en què el conflicte no està del tot resolt.
None
prehistòria d'Irlanda
UNK
None
protohistòrica
UNK
Q3327860
Irlanda gaèlica
PER
None
cristianització
UNK
Q1258552
cristianisme cèltic
ORG
Q1106575
politeisme
Concept
Q12567
víkings
Concept
Q436994
van fer estralls
LOC
Q901714
invasió normanda
EVE
Q179876
Regne d'Anglaterra
LOC
Q129308
Joan sense Terra
PER
Q844250
senyor d'Irlanda
LOC
Q102140
Enric II d'Anglaterra
PER
Q38370
Enric VIII
PER
Q25
Gal·les
LOC
Q19546
papal
Concept
Q80823
Anna Bolena
PER
None
comte de Kildare
UNK
None
rei d'Irlanda
UNK
Q82708
Església anglicana
Concept
Q215530
Regne d'Irlanda
LOC
Q1262722
colònies
UNK
Q22
escocesos
LOC
Q23540
protestants
Concept
None
catòlica
UNK
Q3327860
Irlanda gaèlica
PER
None
inconformistes anglicans
UNK
None
lleis penals
UNK
None
Parlament irlandès
UNK
Q517372
republicana
Concept
Q944941
rebel·lió irlandesa de 1798
EVE
Q174193
Regne Unit de la Gran Bretanya i Irlanda
LOC
Q343100
Acta d'Unió de 1800
LOC
Q1428908
Test Act
MEDIA
Q428286
emancipació catòlica
Concept
Q185387
sufragistes
Concept
Q1311653
Partit Parlamentari Irlandès
ORG
Q7467819
Home Rule
UNK
None
Estatut d'Autonomia de 1914
UNK
Q361
Primera Guerra Mundial
EVE
Q193689
alçament de Pasqua
EVE
None
Physical force Irish republicanism
UNK
Q208297
Guerra d'Independència irlandesa
EVE
Q541191
tractat Angloirlandès
ORG
Q31747
Estat Lliure d'Irlanda
ORG
None
constitució de 1937
UNK
Q27
Irlanda
LOC
Q26
Irlanda del Nord
LOC
Q748042
Guerra Civil irlandesa
EVE
Q205157
història d'Irlanda del Nord
TIME
Q2021987
nacionalistes
Concept
Q634805
unionistes
Concept
Q815436
"The Troubles"
EVE
Q208958
acord de Divendres Sant
TIME
+8000^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
8000
NUMBER
+800^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
800
NUMBER
+700^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
700
NUMBER
+1177^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1177
NUMBER
+1534^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1534
NUMBER
+1603^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1603
NUMBER
+1613^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1613
NUMBER
+85^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
85
NUMBER
+1641^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1641
NUMBER
-1652^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-1652
NUMBER
+1689^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1689
NUMBER
-91^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-91
NUMBER
+1801^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1801
NUMBER
+1798^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1798
NUMBER
+1800^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1800
NUMBER
+1829^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1829
NUMBER
+1832^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1832
NUMBER
+1880^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1880
NUMBER
+1914^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1914
NUMBER
+1922^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1922
NUMBER
+1937^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1937
NUMBER
+1960^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1960
NUMBER
facet of
country of citizenship
child
country of citizenship
country
replaces