Joan Gallifa
Joan Gallifa (Sant Boi de Lluçanès, ? - Barcelona, 3 de juny, 1809) fou un heroi de la Independència espanyola.

Ingressà i professà en l'orde de regulars de Sant Gaietà, en el convent que aquesta tenia a Barcelona. Clergue d'exemplars virtuts, el seu nom passà a la posteritat pels seus heroics treballs en pro de la Independència espanyola durant la invasió napoleònica, que li valgueren juntament amb altres patriotes la corona de martiri en gloriosa mort; Gallifa formava part de la Junta que a Barcelona conspirava per a lliurar-la de l'invasor mercès a un agosarat cop de mà; entre aquells hi figuraven en els teatins Ofarril, Mora, Foxà, Rovira, Aulet, Pou, Morera, Navarro i Massana.

La Conspiració de l'Ascensió havia d'esclatar la nit del 7 de maig, de 1809, però s'ajornà al dia 11. Per al millor èxit s'havia planejat un atac simultani a la ciutat per les tropes i sometents del voltant, combinat amb un moviment sediciós dintre d'aquesta, que permetessin obrir les portes a aquestes forces. Per causes que es desconeixen, el pla fracassà en absolut. Les autoritats intruses sospitaren quelcom, però no aconseguiren una pista segura fins que els hi proporcionà un capità de les tropes napoleòniques anomenat Provana, que s'havia passat als conspiradors per vendre'ls millor. Descobert tot el dia 14 al vespre, Gallifa fou detingut amb altres companys, i en els dies següents ho foren així mateix els principals complicats que mancaven.

Aquell fou conduït a la presència del regent afrancesat de la ciutat, Madinabeytia, que l'insulta grollerament. El detingut oposà per tota resistència queEs reuní el consell de guerra a la Ciutadella, el 2 de juny, pronunciant pena de mort a garrot per a Joan Gallifa i per Joaquim Pou, en virtut de la condició eclesiàstica d'ambdós, i de forca per Aulet, Massana i Navarro. Gallifa mostrà davant el tribunal i més tard fins a exhalar l'últim sospir, que no havia estat una fanfarronada la frase que havia dit al dur regent.

Foren posats tots els reus en capella immediatament, combregaren amb fervor, i el mateix condemnat entonà un Tedèum amb gran serenitat. Arribaren els religiosos per assistir als patriotes en les seves hores postremes, però eren pocs i un d'aquest restà sense auxilis. Gallifa suplí la mancança. Al peu del cadafal complí les mateixes anàlogues funcions amb tots, com si ell no fos un dels reus. Es descordà el collaret de la seva sotana perquè encaixes sense obstacle el garrot, i morí amb la resignació d'un sant.

Les seves últimes paraules foren:Les seves restes mortals descansen en un dels severs mausoleus que la ciutat de Barcelona erigí per les cendres d'aquesta màrtirs i altres que els seguiren, en la capella de Sant Gabriel dels claustres de la catedral basílica. Les restes d'aquests herois foren traslladades a aquest lloc en solemne processó, la tarda del 6 de juny de 1909.
Q13819
Sant Boi de Lluçanès
LOC
Q1492
Barcelona
LOC
Q2623
3 de juny
Concept
Q6919
1809
TIME
Q37055
Independència
Concept
Q379914
Sant Gaietà
PER
Q37055
Independència
Concept
Q16189784
Conspiració de l'Ascensió
Concept
Q2553
7 de maig
TIME
Q6919
1809
TIME
Q19100
capità
Concept
None
Provana
UNK
None
Madinabeytia
UNK
Q2295933
consell de guerra
Concept
Q11922635
Ciutadella
LOC
Q2624
2 de juny
TIME
Q8454
pena de mort
Concept
Q840649
garrot
Concept
Q107293
forca
Concept
Q743376
Tedèum
MEDIA
Q687191
cadafal
Concept
Q324708
sotana
Concept
Q81989
Sant Gabriel
Concept
Q1430154
claustre
Concept
Q2620
6 de juny
TIME
Q2057
1909
TIME
Q17605345
Joan Gallifa
PER
Q17605345
Joan Gallifa
PER
1909-06-06T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
6 de juny de 1909
DATE
+3^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
3
NUMBER
+1809^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1809
NUMBER
+7^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
7
NUMBER
+1809^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1809
NUMBER
+11^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
11
NUMBER
+14^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
14
NUMBER
+2^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2
NUMBER
place of birth
place of death
use