Joan Cortada i Sala
Joan Cortada i Sala (Barcelona, 1805 - Sant Gervasi de Cassoles, 1868) fou un novel·lista, periodista i historiador català.

Fou agent fiscal fins al 1840 a l'audiència barcelonina i després es dedicà exclusivament a l'ensenyament i a les lletres. Fou professor d'història a la Universitat de Barcelona. Fou membre de l'Acadèmia de Bones Lletres (1835), de la Societat per al Foment de la Il·lustració, bibliotecari i primer conservador del museu, membre de l'Acadèmia de la Historia, de Madrid, i president de la Societat Econòmica Barcelonesa d'Amics del País (1839).

Va ser col·laborador del Diari de Barcelona des de 1838 amb el pseudònim Abén Abulema, i a "El Telégrafo" amb el de Benjamín. Va traduir George Sand i Eugène Sue. És un dels primers escriptors que aborda els temes catalans en l'àmbit de la novel·la històrica en castellà. Va escriure primer "Tancredo a l'Àsia" (1833), que reviu l'amor d'un cristià per una noble musulmana en el context de la primera croada, però la consagració literària li arriba amb la seva segona narració, "La Heredera de Sangumí" (1835), dins de l'estètica del Romanticisme; va seguir "El rapto de doña Almodís" (1836), ambdues novel·les històriques que transcorren a la Catalunya del . A "Lorenzo" (1837) reviu els costums dels trobadors descrivint fins i tot una cort d'amor. "El templario y la villana" (1840-1841) tracta sobre l'amor impossible d'un cavaller templer, a causa del seu vot de castedat. Ambdós moren en l'assalt de Jaume el Just al castell de Rocafort.

La seva obra més interessant és "Cataluña y los catalanes" (1860), conjunt d'articles publicats originàriament a "El Telégrafo" l'any anterior en defensa de l'actuació històrica dels catalans, on el regionalisme és presentat, per primera vegada, com un valor polític. La seva publicació, en català, al setmanari "La Barretina", el 1868, ocasionà la suspensió governativa de la revista.

Defensà sempre la llengua catalana, bé que la seva obra en català es limità a la traducció de "La fuggitiva" de Tommaso Grossi (La noia fugitiva, 1834), poema, i al discurs presidencial dels Jocs Florals de Barcelona, el 1864, a la restauració dels quals (1859) havia contribuït decisivament, i participà de manera indirecta però activa en el moviment cultural català del seu temps.

La seva cantata "Il regio imeneo", al·lusiva a les noces d'Isabel II, amb música de Marià Obiols, fou la que inaugurà el teatre del Liceu el 4 d'abril de 1847. L'any següent va escriure "Corona artística del Gran teatro del Liceo". Va escriure llibrets d'òpera, com "Arnaldo de Erill", musicat per Nicolau Guanyabens el 1859.
Q1492
Barcelona
LOC
Q6898
1805
TIME
Q2244380
Sant Gervasi de Cassoles
LOC
Q7717
1868
TIME
Q8261
novel·lista
Concept
Q1930187
periodista
Concept
Q201788
historiador
Concept
Q5705
català
LOC
Q7619
1840
TIME
Q219615
Universitat de Barcelona
ORG
Q337421
Acadèmia de Bones Lletres
ORG
Q7597
1835
TIME
None
Societat per al Foment de la Il·lustració
UNK
Q2807
Madrid
LOC
Q18008069
Societat Econòmica Barcelonesa d'Amics del País
Concept
Q7616
1839
TIME
Q3026340
Diari de Barcelona
MEDIA
Q7612
1838
TIME
Q11918295
El Telégrafo
MEDIA
Q3816
George Sand
PER
Q315220
Eugène Sue
PER
Q7587
1833
TIME
Q7597
1835
TIME
Q37068
Romanticisme
Concept
Q7601
1836
TIME
Q7608
1837
TIME
Q7619
1840
TIME
Q7622
1841
TIME
Q41300
templer
Concept
Q312735
Jaume el Just
PER
Q21036713
castell de Rocafort
UNK
Q7691
1860
TIME
None
La Barretina
UNK
Q7717
1868
TIME
Q951398
Tommaso Grossi
PER
Q1249702
Jocs Florals
EVE
Q183085
Isabel II
PER
Q7045103
Marià Obiols
PER
Q1130050
Liceu
LOC
Q2508
4 d'abril
TIME
Q7644
1847
TIME
Q131084
llibret
Concept
Q1344
òpera
Concept
Q11906593
Arnaldo de Erill
MEDIA
Q18002007
Nicolau Guanyabens
PER
Q7687
1859
TIME
Q9015429
Joan Cortada i Sala
PER
1847-04-04T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
4 d'abril de 1847
DATE
+1805^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1805
NUMBER
+1868^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1868
NUMBER
+1840^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1840
NUMBER
+1835^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1835
NUMBER
+1839^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1839
NUMBER
+1838^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1838
NUMBER
+1833^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1833
NUMBER
+1835^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1835
NUMBER
+1836^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1836
NUMBER
+1837^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1837
NUMBER
+1840^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1840
NUMBER
-1841^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-1841
NUMBER
+1860^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1860
NUMBER
+1868^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1868
NUMBER
+1834^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1834
NUMBER
+1864^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1864
NUMBER
+1859^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1859
NUMBER
+1859^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1859
NUMBER
place of birth
occupation
occupation
employer
member of
movement
follows
follows
date of official opening
instance of