Friedrich Wilhelm Bessel
Friedrich Wilhelm Bessel, född 22 juli 1784 i Minden i Westfalen, död 17 mars 1846 i Königsberg, var en tysk matematiker och astronom. 

Bessel kom vid femton års ålder till Bremen för studier i handelslära, där hans intresse för astronomi och geografi ådrog honom Olbers uppmärksamhet. På dennes rekommendation fick han 1806 anställning vid Schröters privatobservatorium i Lilienthal och kallades 1810 till Königsberg, där han 1811–13 byggde ett nytt observatorium, som försågs med de bästa instrument, bland vilka i synnerhet heliometern är berömd. Med dessa gjorde han många iakttagelser och banade över huvud taget nya vägar för den astronomiska iakttagelsekonsten. Men han var också djupt invigd i astronomins matematiska teorier och skapade fullkomligt nya metoder. Han reducerade James Bradleys fixstjärneobeservationer, som han 1818 publicerade under titeln "Fundamenta astronomiæ deducta ex observationibus J. Bradley".

Genom iakttagelser av stjärnorna Sirius och Procyon trodde sig Bessel finna, att de rör sig omkring ett mörkt centrum. Han tillkännagav, att en planet måste finnas bortom Uranus, vilket senare bekräftades.

Bessel var den förste som använde parallax för att beräkna avståndet till en stjärna. År 1838 angav han att stjärnan 61 Cygni hade en parallax på 0,314 bågsekunder mätt vid jordens extremlägen på sin bana runt solen. Detta skulle innebära att avstånd på omkring 10 ljusår, ett värde ganska nära 11,4 ljusår som numera anses vara det korrekta värdet.

Bessel upptäckte och har gett namn till besselfunktionen. Han definierade också formen på den referensellipsoid, vanligen kallad "Bessel 1841", som är bas för många svenska kartor. Tillsammans med Johann Jacob Baeyer genomförde han 1832 den ostpreussiska gradmätningen, och bestämde ur uppgifterna jordens form och storlek.

År 1823 invaldes Bessel som utländsk ledamot nummer 246 av Kungliga Vetenskapsakademien. Han tilldelades Lalandepriset av Franska vetenskapsakademien 1811 och 1816 samt Royal Astronomical Societys guldmedalj 1829.

Asteroiden 1552 Bessel är uppkallad efter honom.
Q2725
22 juli
TIME
Q7752
1784
TIME
Q3846
Minden
LOC
Q8614
Westfalen
LOC
Q2419
17 mars
Concept
Q7640
1846
TIME
Q1829
Königsberg
LOC
Q12548
tysk
Concept
Q170790
matematiker
Concept
Q11063
astronom
Concept
Q24879
Bremen
LOC
Q333
astronomi
Concept
Q1071
geografi
Concept
Q75828
Olbers
PER
Q77232
Schröters
PER
None
Lilienthal
UNK
None
heliometer
UNK
Q312278
James Bradley
PER
Q3409
Sirius
CEL
Q13034
Procyon
CEL
Q324
Uranus
CEL
Q165074
parallax
Concept
Q523
stjärna
Concept
Q249302
61 Cygni
CEL
Q829073
bågsekund
Concept
Q2
jorden
CEL
Q219637
besselfunktion
Concept
Q1335878
referensellipsoid
Concept
Q830101
"Bessel 1841"
Concept
Q76388
Johann Jacob Baeyer
PER
Q191583
Kungliga Vetenskapsakademien
LOC
Q627147
Lalandepriset
LOC
Q188771
Franska vetenskapsakademien
ORG
Q753072
Royal Astronomical Societys guldmedalj
PER
Q140745
1552 Bessel
CEL
Q75845
Friedrich Wilhelm Bessel
PER
1784-07-22T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
22 juli 1784
DATE
1846-03-17T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
17 mars 1846
DATE
1838-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1838
DATE
1823-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1823
DATE
+13^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
13
NUMBER
+61^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
61
NUMBER
+0.314^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
0,314
NUMBER
+10^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
10
NUMBER
+11.4^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
11,4
NUMBER
place of birth
occupation
occupation
date of birth
date of death
field of work
member of
award received
member of
award received
instance of
conferred by