Handynastin
Handynastin , 206 f.Kr.–220 e.Kr., var den andra kejserliga kinesiska dynastin, efter Qindynastin (221–206 f.Kr.) och före De tre kungadömena (220–265 e.Kr.). Dynastin grundades av rebelledaren och bonden Liu Bang, postumt känd som Han Gaozu. Dynastin stördes tillfälligt av Wang Mangs interregnum från 9–23 e.Kr. av den före detta regenten Wang Mang. Denna mellanperiod delar upp Handynastin i två perioder: den västra Handynastin (206 f.Kr.–9 e.Kr.) och den östra Handynastin (25–220 e.Kr.). Handynastin, som sträckte sig över fyra århundraden, anses vara en guldålder i Kinas historia. Än idag kallar sig Kinas största etniska grupp för hankineser.

Den kejserliga familjen hette Liu i familjenamn och den förste kejsaren Liu Bang. Denna dynasti har gett namn till hankineserna, det vill säga den folkgrupp som utgör majoriteten av befolkningen i dagens Kina, och en av de vanliga beteckningarna på det kinesiska språket, "hanyu" ("hanspråk"). Under denna tid blev konfucianismen statsfilosofi, buddhismen spreds i Kina, daoismen fick organisatorisk form, Sidenvägen började ta form, papperet upptäcktes, filologin grundlades, liksom en källkritisk historiesyn, och Kinas inflytande utsträcktes till Vietnam, Centralasien, Mongoliet och Korea.

Efter år 92 blandade palatsens eunucker sig allt mer i hovpolitiken och engagerade sig i våldsamma maktkamper mellan de olika kejserliga klanerna och änkedrottningarna, vilket orsakade Handynastins slutliga nedgång. Kejsarmakten utmanades även allvarligt av stora daoistsällskap som anstiftade bland annat Gula turbanernas uppror. Efter kejsaren Han Lingdis död (styrde mellan 168 och 189) anställde officerare ett massmord på eunuckerna, vilket gjorde att medlemmar av aristokratin och militära härskare kunde bli krigsherrar och dela upp riket mellan sig. När Cao Pi, kung av Wei, tog över tronen från Han Xian, upphörde Handynastin.

Handynastin var en tid av ekonomisk framgång och innebar en märkbar tillväxt av penningekonomin, som först etablerades under Zhoudynastin (runt 1050-256 f.Kr.). Valutan som präglades av det centrala styret myntort år 119 f.Kr. kvarstod som det huvudsakliga betalningsmedlet i Kina fram till Tangdynastin (618-907 e.Kr.). För att betala för sina militära företag och bosättningen av nyligen erövrade områden förstatligade regeringen de privata salt- och järnnäringarna 117 f.Kr. Dessa statliga monopol upphävdes under den östra Hanperioden och förlorade intäkter ersattes genom tung beskattning av privata entreprenörer. Kejsaren var högst i Hansamhället. Han ledde Hanregeringen, men delade makten med både adelsståndet och tillsatta ministrar från den skolade lågadeln. Från och med kejsare Wus styre främjade myndigheterna officiellt konfucianismen i utbildning och politik, förenat med kosmologin hos senare lärda såsom Dong Zhongshu. Denna politik fortsatte fram till Qingdynastins fall år 1911.
Q44267
206 f.Kr.
TIME
Q30866
220 e.Kr.
TIME
Q148
kinesiska
LOC
Q7183
Qindynastin
Concept
Q47538
221
TIME
Q44267
206 f.Kr.
TIME
Q185043
De tre kungadömena
LOC
Q30866
220
TIME
Q32189
265 e.Kr.
TIME
Q131512
bonde
Concept
Q7210
Liu Bang
PER
Q696100
postumt känd som
Concept
Q7210
Han Gaozu
PER
Q504769
Wang Mangs interregnum
LOC
Q23339
9
TIME
Q23672
23 e.Kr.
TIME
Q7250
Wang Mang
Concept
Q44267
206 f.Kr.
TIME
Q23339
9 e.Kr.
TIME
Q24560
25
TIME
Q30866
220 e.Kr.
TIME
Q238526
guldålder
Concept
Q82972
Kinas historia
ORG
Q42740
hankineser
Concept
Q101352
familjenamn
Concept
Q7210
Liu Bang
PER
Q42740
hankineser
Concept
Q7850
kinesiska
Concept
Q9581
konfucianism
Concept
Q5891
statsfilosofi
Concept
Q748
buddhism
Concept
Q9598
daoismen
Concept
Q36288
Sidenvägen
LOC
Q11472
papper
Concept
Q40634
filologi
Concept
Q2122746
källkritisk
UNK
Q309
historiesyn
Concept
Q881
Vietnam
LOC
Q27275
Centralasien
LOC
Q711
Mongoliet
LOC
Q18097
Korea
LOC
Q31444
92
TIME
Q179294
eunuck
Concept
Q9598
daoist
Concept
Q751743
Gula turbanerna
EVE
None
Han Lingdi
UNK
Q24916
168
TIME
Q33053
189
TIME
Q313333
Cao Pi
PER
None
Han Xian
UNK
Q35216
Zhoudynastin
Concept
Q169490
1050
Concept
Q35569
256 f.Kr.
TIME
Q464780
myntort
Concept
Q9683
Tangdynastin
Concept
Q31035
618
TIME
Q24163
907 e.Kr.
TIME
Q178564
förstatligade
Concept
Q11254
salt
Concept
Q677
järn
Concept
Q47451
117 f.Kr.
TIME
Q43637
monopol
Concept
Q39018
Kejsare
Concept
Q9581
konfucianism
Concept
Q343490
kosmologin
UNK
None
Dong Zhongshu
UNK
Q8733
Qingdynastin
Concept
Q2076
1911
TIME
Q7209
Handynastin
Concept
Q7209
Handynastin
Concept
Q7209
Handynastin
Concept
Q7209
Handynastin
Concept
Q7209
Handynastin
Concept
Q7209
Handynastin
Concept
Q7209
Handynastin
Concept
Q7209
Handynastin
Concept
1911-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1911
DATE
+220^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
220
NUMBER
+221^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
221
NUMBER
+206^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
206
NUMBER
+220^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
220
NUMBER
+265^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
265
NUMBER
+9^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
9
NUMBER
+23^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
23
NUMBER
+206^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
206
NUMBER
+9^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
9
NUMBER
+92^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
92
NUMBER
-256^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-256
NUMBER
+618^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
618
NUMBER
-907^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-907
NUMBER
follows
native language
subclass of