Giovanni Segantini
Giovanni Segantini, född den 15 januari 1858 i Arco i Sydtyrolen (på österrikiskt område), död den 29 september 1899 i Pontresina vid Oberengadin, var en italiensk målare.

Segantini blev svinaherde i bergstrakterna, kom senare till Milano, blev där lärling hos en fotograf och studerade vid Breraakademien. Han väckte först uppmärksamhet med en interiör av "Koret i San Antonio" och med genretavlor ur folklivet på gatorna och inomhus. Med understöd av en konsthandlare utbildade han sig i Brianza vidare på egen hand. År 1888 flyttade han till Savognin och 1894 till Maloja i högalperna. Alpnaturen blev nu hans motivkrets, högfjället med ängar och små sjöar med en krans av snötäckta tinnar i bakgrunden, med ren, genomskinlig luft, klara, lysande färger. Han målade det stickande solskenet, men också solnedgångens strålande glöd över snön, aftonskuggornas friska kyla och skymningen över de ändlösa vidderna, målade den majestätiska nattens överjordiska stillhet med övertygande, trovärdig enkelhet och äkta hemkänsla. Staffage i tavlorna är boskapen och deras vårdare, alpfolkets dagliga liv och arbete. Fastän han levde utanför konstvärlden, visar hans konst ändå en i ögonen fallande frändskap med föregångare inom natur- och livsskildring, med holländarna Anton Mauve och Jacob Maris och i teckningarna framför allt med Jean-François Millet (stämningar och ladugårdsinteriörer med boskap). 

Hans tidigare målningar – även porträtt – är utförda med bred pensel och flytande föredrag. Så är fallet exempelvis med det landskap, "Alla stanza" (hemåt), varmed han 1888 väckte stor uppmärksamhet (i det moderna galleriet i Rom). En målning med samma titel från 1895 i Berlins nationalgalleri – denna framställer ett föräldrapar, som drar sin döde sons lik hem på en kärra – är hållen i den teknik han då arbetat sig till, ett för honom nytt behandlingssätt i rena, oblandade färger, avsatta i korta, säkra penseldrag. Med detta tillvägagångssätt, som närmar sig franska impressionisters teknik, men som inte lär vara omedelbart påverkat av dem, nådde han den atmosfäriska lätthet och genomskinlighet, som han strävade efter. Målningssättet är ytterst omsorgsfullt och detaljerat, vissa detaljer är avslipade med pimsten och polerade, det händer att guldstoft är instrött i färgen för att åstadkomma intensiv ljuskraft. Den mödosamma tekniken förtar likväl inte skildringens naturfriskhet och poesi. 

Under sitt senare skede (1890-talet) sökte Segantini ibland uttryck för stämningen genom att i naturen införa symboliska väsen, "Morgonens nymfer dansande över vattenytan", "Kärleken vid livets källa", "Det ondas källa". Han målade även sådana visioner som "De vällustigas helvete", "De onda mödrarna" (det moderna galleriet i Wien), "Livets ängel" (Budapests galleri), "Musikalisk allegori" (triptyk, en ensam man vid pianot, kvinnliga väsen lyssnande utanför dörren, ett över jorden svävande par, buret av tonvågorna). Dessa kompositioner visar frändskap med engelska prerafaeliters teckningssätt. Georg Nordensvan skriver i "Nordisk familjebok": "Det är dock ej på fantasikonstens område, han har sin styrka; högst står han i omedelbara, enkla, personliga natur- och lifsskildringar, främst i lugna harmonier med sträfvan till monumental storhet. Hans sista verk, den ej fullt afslutade triptyken "Natur, lif, död", bildar en värdig afslutning på en ädel konstnärlig skaparverksamhet." 

Triptyken finns, jämte flera äldre arbeten, i det 1908 öppnade Segantinimuseet i Engadin. S. är representerad i många gallerier; i Rom finnes, förutom den redan nämnda "Hemåt", "Ave Maria". Utanför Italien finnas målningar af Segantini i Nya pinakoteket i München, i Nationalgalleriet i Berlin, Mesdags museum i Haag med flera ställen. En av hans målningar, "På bete i Alperna", förekom på Stockholmsutställningen 1897. Han utförde flera självporträtt. Österrikiska kultusministeriet utgav 1902 ett ståtligt praktverk, "Giovanni Segantini, sein Leben und sein Werk", med text av Franz Servaes. Han behandlas i monografier av William Ritter (1897), Ettore Zoccoli (1900), Primo Levi (samma år), Luigi Villari (samma år), Max Martersteig (1903), Marcel Montandon (samma år) och Franz Servaes (1908). Segantinis brev och uppsatser utkom i Leipzig 1909. Ett Segantiniverk med text av sonen Gottardo Segantini utkom i München 1913.
Q2260
15 januari
TIME
Q7684
1858
TIME
Q138473
Arco
LOC
Q15124
Sydtyrolen
LOC
Q131964
österrikiskt
LOC
Q2882
29 september
Concept
Q7851
1899
TIME
Q69259
Pontresina
LOC
Q1789552
Oberengadin
Concept
Q652
italiensk
Concept
Q11629
målare
Concept
Q787
svin
Concept
Q12059906
herde
Concept
Q490
Milano
LOC
Q253567
lärling
Concept
Q33231
fotograf
Concept
None
Breraakademien
UNK
Q214127
genretavlor
Concept
Q36192
folkliv
Concept
Q18451368
konsthandlare
UNK
Q652729
Brianza
LOC
Q65096
Savognin
LOC
None
Maloja
UNK
Q1286
högalperna
LOC
Q5421955
högfjäll
Concept
Q7777019
ängar
Concept
Q23397
sjöar
Concept
Q7561
snö
Concept
Q23423
tinnar
Concept
Q193788
solsken
Concept
Q166564
solnedgång
Concept
Q1069014
Staffage
Concept
Q103459
boskap
Concept
Q591907
Anton Mauve
PER
None
Jacob Maris
UNK
Q148458
Jean-François Millet
PER
Q134307
porträtt
Concept
Q191163
landskap
Concept
Q220
Rom
LOC
Q162111
Berlins nationalgalleri
LOC
Q40415
impressionisters
Concept
Q180044
pimsten
Concept
Q897
guld
Concept
Q80071
symbolisk
Concept
Q373916
nymfer
Concept
Q1741
Wien
LOC
Q1781
Budapest
LOC
Q638
Musikalisk
Concept
Q18535
allegori
Concept
Q79218
triptyk
Concept
Q117315
pianot
MEDIA
Q21
engelska
LOC
Q184814
prerafaeliter
ORG
Q1505512
Georg Nordensvan
PER
Q42203
Ave Maria
TIME
Q170152
Nya pinakoteket
LOC
Q1726
München
LOC
Q162111
Nationalgalleriet i Berlin
LOC
None
Mesdags museum
UNK
Q36600
Haag
LOC
Q1505471
Stockholmsutställningen 1897
EVE
Q20011634
kultusministeriet
Concept
Q10638388
praktverk
UNK
Q92104
Franz Servaes
PER
Q193495
monografi
Concept
None
William Ritter
UNK
None
Ettore Zoccoli
UNK
None
Primo Levi
UNK
None
Luigi Villari
UNK
None
Max Martersteig
UNK
None
Marcel Montandon
UNK
Q2079
Leipzig
LOC
None
Gottardo Segantini
UNK
Q379300
Giovanni Segantini
PER
Q379300
Giovanni Segantini
PER
1858-01-15T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
15 januari 1858
DATE
1899-09-29T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
29 september 1899
DATE
1888-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1888
DATE
1890-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1890
DATE
1897-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1897
DATE
1900-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1900
DATE
1903-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1903
DATE
1908-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1908
DATE
+1890^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1890
NUMBER
+1897^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1897
NUMBER
+1900^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1900
NUMBER
+1903^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1903
NUMBER
+1908^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1908
NUMBER
place of birth
place of death
languages spoken, written or signed
date of birth
genre