Frederik Christian Sibbern
Frederik Christian Sibbern, född den 18 juli 1785 i Köpenhamn, död den 16 december 1872, var en dansk filosof.

Sibbern blev student 1802, kastade sig därefter över rättsvetenskapen, blev 1810 juris kandidat, men bedrev därjämte filosofiska och matematiska studier samt blev filosofie doktor 1811. Då Niels Treschow 1811 lämnade sin filosofiska professur, föreslog han Sibbern till sin efterträdare. 

Innan Sibbern mottog platsen (1813), gjorde han en tvåårig resa i Tyskland, där han blev bekant med Fichte, Schleiermacher och Steffens samt starkt påverkades av den sistnämnde. Utan att sluta sig till eller själv utbilda något avslutat system upptog han i sin livsbetraktelse med hänförelse den spekulativa idealismens grundtanke. 

Men hans levande känsla för allt mänskligt och hans stora intresse för natur och naturvetenskap befriade honom från många av de ensidigheter, som vidlådde den tidens tyska filosofi. Sibbern var varmast intresserad av psykologi. 1819 utkom första delen af "Menneskets aandelige natur og væsen" ("Menniskans andeliga natur", översättning i utdrag av Lorenzo Hammarsköld, 1827). 

Andra delen, som utkom 1828 och 1885 trycktes på nytt under titeln "Læren om de menneskelige følelser og lidenskaber", ger den bästa föreställningen om honom som psykolog. En grundtanke i hans psykologi är idén om den sporadiska utvecklingen: olika drifter och krafter uppstår, och endast genom deras inbördes kamp, genom en jäsningsperiod, uppnås den fulla harmonin. 

I sin intressanta bok "Om forholdet imellem sjæl og legeme" (1849) framställer han den teorin, att det är ett och samma liv, som träder i dagen i hjärnverksamheten och i medvetandets verksamhet. Sibberns allmänna filosofi går ut från erfarenheten och söker genom slutsatser därifrån vinna spekulativa resultat. 

Han lägger vikt på, att lagbundenheten i naturen tyder på en i allt och i alla verkande naturlag ("ett allvarande och allverkande"), men att å andra sidan finnas enskilda, bestämda utgångspunkter för varje naturverksamhet. Naturutvecklingen anser han fortskrida genom brytningen mellan de processer, som från olika utgångspunkter är satta i rörelse. Så i hans "Speculativ kosmologie" (1846). 

I sin historiska naturuppfattning skiljer Sibbern sig från den spekulativa filosofin och påminner om den moderna utvecklingsfilosofin. En kontinuerlig utveckling har enligt honom ägt rum från "dimman" till den högsta formen av andligt liv. Denna dristiga uppfattning tillkämpade han sig dock först senare och stod ursprungligen nära den kyrkliga ortodoxin, men bortstöttes efter hand av vad han uppfattade som dogmatism och fanatism. 

Han hävdar ursprungligheten och berättigandet av den enskildes individuella religiositet; varje stark och levande tro är berättigad som en kraftig yttring av livets inre makt. I sin märkliga bok "Meddelelser af indholdet af et skrift fra aaret 2135" (1858-62) kritiserar han skarpt den kyrkliga kristendomen och sätter i dess ställe "den fria gudshängivenhetens sinnelag". 

I den politiska diskussionen deltog Sibbern sedan 1832 med stor iver. Först var han emot en konstitution och höll på ett konungadöme, som hade en folklig karaktär och tillät ett fullkomligt oförbehållsamt offentligt dryftande av alla statssaker. Efter 1848 anslöt han sig likväl öppet till den nya författningen, hävdade 1853 kraftigt ämbetsmännens politiska självständighet och uppträdde 1865-66 som försvarare av allmän rösträtt. 

Hans princip var, att man framför allt skulle undvika ett klassherravälde. Men långt större betydelse än något politiskt spörsmål hade i hans ögon den sociala frågan. I sin ovannämnda framtidsbok ansluter han sig till socialismens grundtanke samt skildrar ett utopiskt tillstånd, där stat, kyrka, skolor, pengar, egendom med mera ej längre existerar, men fullständigt lika villkor gäller för alla. 

Slutligen må nämnas de två vackra, högst egendomliga, poetiska och djupt religiösa "Efterladte breve af Gabrielis" (1:a samlingen 1826, 2:a samlingen 1850; bägge i 5:e upplagan 1893) och "Om poesie og konst" (3 band, 1834-69) samt den efter hans död utkomna "Moralphilosophie" (1878). 1868 lämnade Sibbern sin lärostol vid universitetet. Han var ännu själskraftig samt bevarade sin förmåga av levande och hjärtlig sympati ända till sin död. Sedan 1856 var Sibbern konferensråd.
Q2730
18 juli
TIME
Q7756
1785
TIME
Q1748
Köpenhamn
LOC
Q2410
16 december
TIME
Q7753
1872
TIME
Q35
dansk
LOC
Q4964182
filosof
Concept
Q48282
student
Concept
Q6883
1802
TIME
Q4932206
rättsvetenskap
Concept
Q6922
1810
TIME
Q1771785
juris kandidat
MEDIA
Q395
matematisk
Concept
Q752297
filosofie doktor
Concept
Q6928
1811
TIME
Q2670536
Niels Treschow
PER
Q6928
1811
TIME
Q102585
Fichte
PER
Q76576
Schleiermacher
PER
Q64406
Steffens
PER
Q1759270
spekulativ
UNK
Q33442
idealism
Concept
Q7860
natur
Concept
Q7991
naturvetenskap
Concept
Q9418
psykologi
Concept
Q6967
1819
TIME
Q7553
översättning
Concept
Q2484402
Lorenzo Hammarsköld
PER
Q7570
1828
TIME
Q7821
1885
TIME
Q41760
jäsning
Concept
Q170439
harmoni
Concept
Q7650
1849
TIME
Q1759270
spekulativa resultat
UNK
Q7640
1846
TIME
Q383258
ortodoxi
Concept
Q620749
dogmatism
Concept
Q489750
fanatism
Concept
Q9174
religiositet
Concept
Q7163
politiska
Concept
Q3030248
diskussion
Concept
Q7584
1832
TIME
Q7269
konungadöme
Concept
Q7647
1848
TIME
Q1030151
den nya författningen
MEDIA
Q7666
1853
TIME
Q7708
1865
TIME
Q7712
66
TIME
Q319891
allmän rösträtt
Concept
Q187588
klass
Concept
None
den sociala frågan
UNK
Q7272
socialism
Concept
Q131156
utopi
Concept
Q7275
stat
Concept
Q16970
kyrka
Concept
Q3914
skolor
Concept
Q1368
pengar
Concept
Q1400881
egendom
Concept
Q7717
1868
TIME
Q7676
1856
TIME
Q3480726
konferensråd
UNK
Q1959495
Frederik Christian Sibbern
PER
1785-07-18T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
18 juli 1785
DATE
1872-12-16T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
16 december 1872
DATE
1813-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1813
DATE
1819-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1819
DATE
1827-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1827
DATE
1849-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1849
DATE
1846-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1846
DATE
1858-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1858
DATE
1834-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1834
DATE
1878-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1878
DATE
1868-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1868
DATE
+1813^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1813
NUMBER
+1849^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1849
NUMBER
+1846^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1846
NUMBER
+1858^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1858
NUMBER
-62^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-62
NUMBER
-66^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-66
NUMBER
+1^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1
NUMBER
+2^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2
NUMBER
+5^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
5
NUMBER
+3^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
3
NUMBER
-69^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-69
NUMBER
+1878^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1878
NUMBER
country of citizenship
occupation
date of birth
date of death
country
follows
studies
follows
point in time