Barry Goldwater
Barry Morris Goldwater, född 2 januari 1909 i Phoenix, Arizona, död 29 maj 1998 i Paradise Valley, Arizona, var en amerikansk republikansk politiker och fotograf, mest känd som Lyndon B. Johnsons motståndare i amerikanska presidentvalet 1964. 

I valet 1964 vann Goldwater bara sex delstater (främst i den, tidigare solitt demokratiska djupa södern) och fick endast 36 procent av väljarrösterna, vilket gör valet av Johnson till en av de största jordskredssegrarna i amerikansk politisk historia. 

Han adopterades såsom konservatismens ledare i USA av republikanska gräsrötter som var trötta på så kallade Rockefeller-republikaner, speciellt efter att han släppt sin bok "Conscience of a Conservative. " I den argumenterade han för närmast klassiskt liberala och antifederalistiska idéer, förespråkade en mycket begränsad federal statsmakt och kritiserade även medborgarrättsrörelsen, som republikanerna tidigare ansetts vara positiva till, dock på moralistisk grund snarare än ideologisk. Goldwater såg i en växande central statsmakt en möjlig totalitär regim, om den gavs friheten att förbjuda segregation i enskilda delstater och hos näringsidkare. Till skillnad från andra motståndare till avsegregering, som Robert Byrd, Strom Thurmond och Theodore G. Bilbo, betraktas han inte som rasist eller segregationsförespråkare utan snarare en stark skeptiker till ökat federalt inflytande, vilket han angav som skäl när han 1964 röstade emot "Civil Rights Act". 

Goldwater ville inte från början bli presidentkandidat utan tvingades snarast ut på banan av konservativa gräsrötter och partistrateger. Hans goda opinionssiffror vände dock efter mordet på John F. Kennedy (som Barry Goldwater hade stor respekt för), då USA gick ifrån att söka förnyelse till att söka efter stabilitet.

President Johnson drev en mycket negativ kampanj för att vinna valet och utmålade Goldwater som en krigshetsare som skulle föra USA djupare in i konflikten i Vietnam. En ännu ihågkommen reklamfilm för Johnson visar en flicka, sittande på en blomsteräng, medan nedräkningen i en atombombssilo hörs i bakgrunden. Filmen slutar med detonationen av en kärnladdning. Filmen anspelade på ett skämt yttrat av Goldwater, där denne sa att han hade lust att ”kasta in en atombomb på herrtoaletten i Kreml” – ett skämt som var mycket vanligt förekommande i konservativa kretsar.

Numera hyllas Goldwater ofta av liberalkonservativa politiker, inte minst i Europa, för att alltid ha hållit fast vid sina konservativa, eller snarare libertarianska, principer. Bland annat var han en ihärdig försvarare av fri abort och kritiserade införandet av "Don't ask, don't tell", som förbehöll armén rätten att avskeda öppet homosexuella på grund av deras sexuella läggning. Under debatten som följde "Don't ask, don't tell" fällde Goldwater de sedermera bevingade (och under senatsdebatten innan policyn avskaffades 2010 citerade) orden; 
Han var en inte oäven talare. Vid sitt tal inför Republikanernas presidentkonvent 1964 då han accepterade partiets nominering till presidentposten yttrade han bland annat följande:

Presidentvalet 1964, i efterdyningarna av Kennedymordet, blev ett katastrofval för republikanerna. Partiet började dock återhämta sig snart och redan i valet till 1966 erhöll partiet 47 nya mandat. Under åren som följde noterade partiet ytterligare framgångar, exempelvis Goldwaters inval i 1968 och Richard Nixons val till president samma år. Under 1970-talet stärktes den konservativa flygeln inom partiet med Goldwater som banerförare. När Ronald Reagan 1980 vann presidentvalet kommenterades denna händelse av den konservative kolumnisten George Will:

Detta sammanföll dock med ökade religiösa inslag i de politiska partierna, särskilt det republikanska partiet, och till skillnad från Goldwater var Reagan värdekonservativ i flera frågor, bland annat om abort. Goldwater varnade åtskilliga gånger för att han skulle sluta med politik om republikanerna, i hans ögon, skulle omvandlas till en "religiös organisation".

Goldwater var senator ifrån Arizona under åren 1953–1965 och 1969–1987. I valet 1964 ställde han upp som presidentkandidat och kandiderade då inte till Senaten. 1987 gick han i pension och ersattes av åsiktsfränden John McCain, som senare ställde upp i Republikanernas nomineringsprocess till presidentvalet 2000 och blev partiets presidentkandidat i valet 2008.
Q2151
2 januari
MEDIA
Q2057
1909
TIME
Q16556
Phoenix
LOC
Q816
Arizona
LOC
Q2589
29 maj
TIME
Q2089
1998
TIME
Q983750
Paradise Valley
LOC
Q30
amerikansk
LOC
Q29468
republikansk
Concept
Q82955
politiker
Concept
Q33231
fotograf
Concept
Q9640
Lyndon B. Johnson
PER
Q699646
amerikanska presidentvalet 1964
Concept
Q7169
konservatismen
Concept
Q11237
Rockefeller
PER
None
Conscience of a Conservative
UNK
Q794394
klassiskt liberala
Concept
Q48537
medborgarrättsrörelsen
Concept
Q128135
totalitär
Concept
Q276524
Robert Byrd
PER
Q324719
Strom Thurmond
PER
Q725728
Theodore G. Bilbo
PER
Q8461
rasist
Concept
Q585962
Civil Rights Act
EVE
Q585962
.
EVE
Q9696
John F. Kennedy
PER
Q881
Vietnam
LOC
Q12802
atombomb
Concept
Q133274
Kreml
LOC
Q1043096
liberalkonservativa
Concept
Q46
Europa
LOC
Q178598
libertariansk
Concept
Q2549098
fri abort
Concept
Q135475
Don't ask, don't tell
MEDIA
Q1995
2010
TIME
Q1413715
presidentkonvent
Concept
Q2652
1964
TIME
Q193484
Kennedymordet
EVE
Q9588
Richard Nixon
PER
Q9960
Ronald Reagan
PER
Q1270178
George Will
PER
Q11040440
värdekonservativ
Concept
Q2570643
senator
Concept
Q816
Arizona
LOC
Q6138481
1953
UNK
Q3297182
1965
Concept
Q3428031
1969
UNK
Q10636237
1987
Concept
Q10390
John McCain
PER
Q327959
presidentvalet 2000
Concept
Q45578
valet 2008
Concept
Q319129
Barry Goldwater
PER
1909-01-02T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
2 januari 1909
DATE
1998-05-29T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
29 maj 1998
DATE
1968-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1968
DATE
1965-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1965
DATE
1987-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1987
DATE
1987-01-01T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
1987
DATE
+36^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
36
NUMBER
+47^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
47
NUMBER
+1965^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1965
NUMBER
+1987^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1987
NUMBER
country of citizenship
candidate
country
country
country
country
candidate
country
point in time
candidate