La Magdalena llegint
La Magdalena llegint és un dels tres fragments supervivents d'un gran retaule anomenat Mare de Déu amb Sants pintat a l'oli sobre taula, de meitat del segle XV pel pintor primitiu flamenc Rogier van der Weyden. La taula, originalment de roure, va ser finalitzada en algun moment entre 1435 i 1438 i va desaparèixer després del . D'ell només es conserva al Nationalmuseum d'Estocolm un dibuix de l'obra sencera feta per un seguidor de Van der Weyden.

Aquest taula de la Magdalena ha estat en la National Gallery de Londres des de 1860. Mostra una dona amb la pell pàl·lida, de galtes altes i òssies, i ulls ovalats, típics dels retrats idealitzats de dones nobles de l'època. És identificable com la Magdalena del flascó de l'ungüent col·locat en primer pla, el qual és el seu atribut tradicional en l'art cristià. És presentada completament absorbida en la seva lectura, un model de vida contemplativa, penedida i absolta dels pecats passats. En la tradició catòlica, la Magdalena està relacionada amb Maria de Betània; ambdues van ungir els peus de Jesús amb oli, tal com es narra a . La iconografia de la Magdalena generalment la mostra amb un llibre, en un moment de reflexió, amb llàgrimes, o retirant els ulls. Van der Weyden presta atenció als detalls, en particular els plecs i la tela del vestit de la dona, el cristall de roca dels grans del rosari de la figura que està darrere seu, i l'exuberància de l'exterior.

El fons de la pintura hi havia estat repintat amb una capa gruixuda de pintura marró. Una neteja entre 1955 i 1956 va revelar la figura que està darrere de la Magdalena i la figura agenollada amb el seu peu nu sobresortint davant d'ella, amb un paisatge visible a través d'una finestra. Les dues parcialment visibles apareixen tallades als extrems de la taula de Londres. La figura dempeus darrera Magdalena ha estat identificada perquè pertany a un fragment del museu Calouste Gulbenkian, Lisboa, en el qual es veu el cap de sant Josep de Natzaret, mentre un altre fragment de Lisboa, mostra a qui es creu que pot ser Caterina d'Alexandria. El retaule original era una "sacra conversazione", conegut tan sols a través d'un dibuix, "Verge i Nen amb Sants", al Nationalmuseum d'Estocolm, el qual va seguir una còpia parcial de la pintura probablement datada a finals de 1500. El dibuix mostra que "La Magdalena" va ocupar la cantonada inferior a la dreta del retaule. "El"s fragments de Lisboa són cadascú un tercer de la mida de la Magdalena, el qual mesura 62,2 cm × 54,4 cm.

Tot i el seu reconeixement internacional en el seu temps, Van der Weyden va ser oblidat durant el , i no va ser redescobert fins a començament del . Les primeres dades de "La Magdalena llegint" cal traçar-la en una venda de 1811. Després de passar per les mans de diversos comerciants holandesos, la taula va ser adquirida per la Galeria Nacional de Londres, el 1860 provinent d'un col·leccionista de París. L'historiador d'art Lorne Campbell la descriu com "una de les grans obres mestres de l'art del segle XV i una de les millors de les obres primerenques del pintor".
Q7934008
Mare de Déu amb Sants
MEDIA
Q174705
pintat a l'oli
Concept
Q55439
sobre taula
Concept
Q443153
primitiu flamenc
Concept
Q68631
Rogier van der Weyden
PER
Q12004
roure
Concept
None
Nationalmuseum d'Estocolm
UNK
Q180788
National Gallery de Londres
LOC
Q63070
Magdalena
MISC
Q645717
art cristià
Concept
Q239058
Maria de Betània
PER
Q208145
iconografia
Concept
Q43010
cristall de roca
Concept
Q132539
rosari
Concept
Q128267
Josep de Natzaret
Concept
Q179718
Caterina d'Alexandria
PER
Q370665
sacra conversazione
Concept
Q842858
Nationalmuseum
LOC
Q180788
Galeria Nacional
LOC
Q3039856
La Magdalena llegint
MEDIA
Q3039856
La Magdalena llegint
MEDIA
+1435^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1435
NUMBER
+1438^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1438
NUMBER
+1860^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1860
NUMBER
+1955^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1955
NUMBER
+1956^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1956
NUMBER
+1500^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1500
NUMBER
+62.2^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
62,2
NUMBER
+54.4^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
54,4
NUMBER
+1811^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1811
NUMBER
+1860^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1860
NUMBER
part of
movement
creator
collection
depicts
depicts
movement
movement