Euskadi Ta Askatasuna
ETA (Euskadi Ta Askatasuna, "País Basc i Llibertat") fou una organització basca armada i clandestina, la qual es proclamava independentista i socialista que tenia com a objectiu la creació d'un estat basc euskaldun i socialista, independent de l'Estat espanyol i de l'Estat francès, incloent-hi els set territoris bascos històrics (Euskal Herria): tres que pertanyen a l'Estat francès (dins el departament de Pirineus Atlàntics), tres províncies de l'Estat espanyol que formen l'actual País Basc, i la província de Navarra. És considerada terrorista per l'Estat espanyol, per França, per la Unió Europea i pels Estats Units.
ETA ha practicat habitualment el segrest i l'extorsió com a mètodes de finançament i amb finalitats de pressió política. Organitzacions com Amnistia Internacional denuncien anualment les activitats d'ETA en els seus informes, així com algunes actuacions dels cossos policials en la seva tasca de repressió d'aquestes activitats.
Des de la seva fundació, ETA ha matat 817 persones, la majoria militars i membres de cossos policials, però 339 d'elles civils, molts d'ells responsables polítics o càrrecs de partits polítics espanyols.

Tingué un suport popular significatiu durant la dictadura franquista, des del restabliment de la democràcia a Espanya. La majoria dels partits polítics bascos i de la resta de l'Estat han condemnat les accions d'ETA, a excepció de Batasuna, il·legalitzada a l'Estat espanyol, però legal al francès, que considera els atemptats d'ETA conseqüència d'un conflicte entre el poble basc i Espanya. El partit nacionalista d'esquerres Aralar, tot i que no la condemna, rebutja l'activitat d'ETA. El Partit Comunista de les Terres Basques (EHAK), que aparegué al parlament basc a les darreres eleccions autonòmiques amb nou diputats, i Acció Nacionalista Basca, que ostenta nombroses alcaldies i regidors i que assolí un 10% dels vots a les darreres eleccions municipals, partits que han recollit els vots dels votants que votaven pel partit Euskal Herritarrok (Ciutadans Bascos) (anteriorment Herri Batasuna, Unitat Popular) declarat il·legal pels tribunals de justícia espanyols en el procés d'il·legalitzacions de partits, associacions i organitzacions independentistes iniciat amb l'aprovació de la polèmica i discutida "llei de partits". Ni EHAK ni ANB, com nombroses organitzacions polítiques, sindicals i associatives basques tampoc condemnaren els atemptats d'ETA al·legant que "«en aquest moment històric s'ha de superar la dinàmica de condemnes»".

Durant la transició, o reforma política al final del franquisme, tant ETA com el PNB i el conjunt del nacionalisme basc, rebutjaren la Constitució Espanyola, que rebé un suport minoritari al País Basc en el referèndum, per entendre que no reconeixia els drets nacionals bascos. Des d'aleshores, ETA ha fet públiques en diferents ocasions les seves demandes per a una solució pacífica del conflicte, amb l'Alternativa KAS i l'Alternativa Democràtica per a Euskal Herria, que essencialment reclamaven el respecte al dret d'Autodeterminació i la Territorialitat del País Basc.

Al llarg dels trenta anys de règim autonòmic, tot i l'aprovació de l'Estatut d'Autonomia a la Comunitat Autònoma Basca, el moviment independentista del qual ETA forma part ha mantingut el seu suport, fins i tot durant els períodes d'il·legalitzacions de les seves expressions polítiques, amb vots que després serien anul·lats, i s'ha negat a acceptar el marc polític, reclamant un nou marc més enllà de l'autonomia, ja fos en solitari i a vegades també amb altres forces com Eusko Alkartasuna, el sindicat ELA, o el mateix Partit Nacionalista Basc, com passà en el període del Procés de Lizarra-Garazi.

El dia 20 d'octubre de 2011, després de la celebració 3 dies abans de la Conferència Internacional de Pau de Sant Sebastià, ETA va anunciar que aturava definitivament l'activitat armada. L'abril del 2018 va fer públic un comunicat on anunciava la seva dissolució i el "tancament definitiu del seu cicle".
Q47588
País Basc
LOC
Q3318733
independentista
Concept
Q7272
socialista
Concept
Q616936
euskaldun
Concept
Q7272
socialista
Concept
Q29
Estat espanyol
LOC
Q142
Estat francès
LOC
Q47588
Euskal Herria
LOC
Q12703
Pirineus Atlàntics
LOC
Q3995
actual País Basc
LOC
Q4018
Navarra
LOC
Q7283
terrorista
Concept
Q142
França
LOC
Q458
Unió Europea
ORG
Q30
Estats Units
LOC
Q318296
segrest
Concept
Q6452087
extorsió
Concept
Q42970
Amnistia Internacional
ORG
Q317
dictadura
Concept
Q29179
franquista
PER
Q7174
democràcia
Concept
Q29
Espanya
LOC
Q7278
partits polítics
Concept
Q209546
Batasuna
ORG
Q142
francès
LOC
Q625556
Aralar
ORG
Q1169744
Partit Comunista de les Terres Basques
ORG
Q1253965
parlament basc
MEDIA
Q339176
Acció Nacionalista Basca
ORG
Q2748435
Herri Batasuna
ORG
Q43093
PNB
MEDIA
Q3336983
nacionalisme basc
Concept
Q1137256
Constitució Espanyola
Concept
Q4892503
Alternativa KAS
ORG
None
Alternativa Democràtica per a Euskal Herria
UNK
Q156595
Autodeterminació
Concept
Q731236
Estatut d'Autonomia
LOC
Q3995
Comunitat Autònoma Basca
LOC
Q1125061
Eusko Alkartasuna
ORG
Q3061014
ELA
ORG
Q43093
Partit Nacionalista Basc
MEDIA
None
Procés de Lizarra-Garazi
UNK
Q2959
20 d'octubre
TIME
Q1994
2011
TIME
Q2962
3 dies abans
TIME
Q2750460
Conferència Internacional de Pau de Sant Sebastià
MEDIA
Q42814
Euskadi Ta Askatasuna
ORG
2011-10-20T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
20 d'octubre de 2011
DATE
+817^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
817
NUMBER
+339^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
339
NUMBER
+10^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
10
NUMBER
+3^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
3
NUMBER
political ideology
country
country
country
designated as terrorist by
designated as terrorist by
country
country
political ideology
country
country
part of
located in the administrative territorial entity
located in the administrative territorial entity
country
country
part of
country
political ideology
separated from