Roch Marc Christian Kaboré
Roch Marc Christian Kaboré (Ouagadougou, Burkina Faso, 25 d'abril de 1957) és un economista i polític burkinès, president de Burkina Faso, des del 29 de desembre de 2015.

Fill de professors, tot i que el seu pare acabà sent assessor tècnic del ministre de l'Interior i ministre d'Hisenda i de Salut Pública, en finalitzar el batxillerat, el 1975, Kaboré marxà a França a estudiar a la Universitat de Dijon, on es llicencià en Ciències Polítiques i s'especialitzà en Administració i Gestió d'empreses. Mentre era a la universitat, milità en la Federació d'Estudiants de l'Àfrica Negra a França (FEANF), influenciat pel Partit Comunista Francès i amb un compromís polític anticolonialista, on també van participar personalitats com Alpha Condé, president de Guinea-Conakry. Després d'acabar els seus estudis, Kaboré tornà a Burkina Faso, on s'integrà a la Unió de Lluita Comunista-Reconstruïda (ULC-R), un moviment que donava suport a la revolució del militar Thomas Sankara, conegut com el "Che Guevara" africà, que arribà al poder amb un cop d'Estat el 1983 i governà fins al 1987, quan fou assassinat i ocupà la presidència el seu amic Blaise Compaoré.

Un any després d'arribar al poder Sankara, Kaboré de només vint-i-set anys fou nomenat director general de Banc Internacional de Burkina Faso, càrrec que ocupà fins al 1989, quan Compaoré el designà ministre de Transport i de la Comunicació. Progressivament, Kaboré anà ocupant nous càrrecs ministerials, primer com a ministre d'Estat (1990), després d'Acció Governamental (1991), de Finances (1992) i, finalment, de Relacions amb les Institucions (1993), a més de ser elegit diputat des de 1991.

El 1994, quan es devaluà el franc CFA, moneda que utilitzen catorze països a l'Àfrica occidental i central, Kaboré fou nomenat primer ministre per la seva experiència en la banca, en un intent de gestionar i atenuar els efectes de la devaluació. El 1996, però, fou relegat a conseller especial de la Presidència, quan sembla que la seva relació va començar a deteriorar-se amb Compaoré. Altres al·ludeixen el 2010 com a data en què Kaboré se sent marginat en l'oficialista Congrés per la Democràcia i el Progrés (CDP). No obstant això, des de 2002 a 2012 Kaboré va exercir com a president de l'Assemblea Nacional i, des de juny de 2003 fins a 2012, com a president del CDP, on emergí com a possible successor de Compaoré.

Poc després s'inicià la polèmica sobre els efectes de l'article 37 de la Constitució, que impedia a Compaoré presentar-se a la reelecció en els comicis de 2015 i que s'intentà modificar el 2014 amb un referèndum que no s'arribà a celebrar, i una votació a l'Assemblea Nacional avortada per manifestants que van incendiar l'edifici. L'intent de modificació constitucional provocà protestes a Burkina Faso que van empènyer a Compaoré a deixar el poder el 31 d'octubre de 2014 i exiliar-se a la veïna Costa d'Ivori. Kaboré, que intentà dissuadir Compaoré de fer aquesta modificació, dimití el gener de 2014 com a president del CDP.

Després d'una curta transició, el 29 de novembre de 2015 Burkina Faso celebrà eleccions presidencials, que foren guanyades per Kaboré al capdavant del nou Moviment Popular per al Progrés (MPP). Durant els seus cinc anys com a president, Kaboré ha implementat l'atenció mèdica gratuïta per a dones i nens menors de cinc anys, ha millorat el subministrament d'aigua potable, construït noves carreteres i ha tingut lloc la primera votació de burkinesos a l'exterior per a unes eleccions presidencials, entre altres èxits. No obstant això, no ha resolt problemes tan rellevants com la seguretat al país, que pateix atacs jihadistes des d'abril de 2015 per part de grups aliats a Al-Qaida i l'Estat Islàmic.

El novembre del 2020 se celebraren unes noves eleccions a Burkina Faso, que tornaren a donar a Kaboré com a guanyador a la primera volta, amb el 57,87% dels vots, i que el dugueren a un nou mandat presidencial de cinc anys.
Q3777
Ouagadougou
LOC
Q965
Burkina Faso
LOC
Q2531
25 d'abril
TIME
Q5311
1957
TIME
Q188094
economista
Concept
Q82955
polític
Concept
Q142
França
LOC
None
Universitat de Dijon
UNK
Q36442
Ciències Polítiques
Concept
Q8188423
Administració i Gestió d'empreses
UNK
Q192821
Partit Comunista Francès
ORG
Q1144178
anticolonialista
Concept
Q4413
Alpha Condé
PER
Q1006
Guinea-Conakry
LOC
Q202155
Thomas Sankara
PER
Q45382
cop d'Estat
Concept
Q57324
Blaise Compaoré
PER
Q1008
Costa d'Ivori
LOC
Q34490
Al-Qaida
ORG
Q2429253
Estat Islàmic
LOC
Q599988
Roch Marc Christian Kaboré
PER
1957-04-25T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
25 d'abril de 1957
DATE
2015-12-29T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
29 de desembre de 2015
DATE
2014-10-31T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
31 d'octubre de 2014
DATE
2015-11-29T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
29 de novembre de 2015
DATE
+1975^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1975
NUMBER
+1983^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1983
NUMBER
+1987^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1987
NUMBER
+1989^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1989
NUMBER
+1990^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1990
NUMBER
+1991^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1991
NUMBER
+1992^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1992
NUMBER
+1993^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1993
NUMBER
+1991^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1991
NUMBER
+1994^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1994
NUMBER
+1996^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1996
NUMBER
+2010^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2010
NUMBER
+2002^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2002
NUMBER
+2012^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2012
NUMBER
+2012^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2012
NUMBER
+37^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
37
NUMBER
+2015^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2015
NUMBER
+2014^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2014
NUMBER
+57.87^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
57,87
NUMBER
place of birth
country of citizenship
occupation
occupation
date of birth
country
head of state
country of citizenship
head of state