Lliga de Catalunya
La Lliga de Catalunya fou una agrupació política catalanista fundada el 5 de novembre de 1887 a Barcelona per un grup de membres d'ideologia conservadora del Centre Català (Joan Josep Permanyer i Ayats, Àngel Guimerà, Eusebi Güell i Bacigalupi i Lluís Domènech i Montaner) descontents per l'elecció de Valentí Almirall com a president, i pels membres del Centre Escolar Catalanista (també conservadors), com Francesc Cambó, Enric Prat de la Riba, Narcís Verdaguer i Callís, Lluís Duran i Ventosa i Josep Puig i Cadafalch. Es proposen defensar els interessos morals, polítics i econòmics de Catalunya i modificar la legislació per a aconseguir-ho. S'hi adheriren el Centre Escolar Catalanista, el Centre Català Provençalenc, l'Associació Catalanista de Reus i el diari La Veu del Montserrat, però com a independents. El reusenc Bernat Toroja proposà la creació d'un gran Consell Regional Català excessivament descentralitzat, però no fou acceptada. Endemés, la proposta afirmativa a l'Exposició Universal de Barcelona de 1888 va aplegar al seu voltant nombrosos intel·lectuals conservadors i catalanistes moderats.

La sessió inaugural de 5 de novembre escollí Pau Sans i Guitart com a president, i endemés de l'adhesió a l'Exposició es va recollir un programa de cinc punts:
* Reivindicació de l'oficialitat del català.
* Proteccionisme econòmic.
* Conservació i reforma del dret català.
* Dur a terme una política "catalanista", però oberta a altres regions.
* Realitzar una activa campanya propagandista, oberts a presentar-se a eleccions.

Patrocinà la candidatura que guanyà les eleccions per a formar el consistori dels Jocs Florals del 1888, que ajornaren, malgrat la protesta i la posterior separació del Centre Català, per tal que hi assistís com a reina de la festa la regent Maria Cristina d'Habsburg-Lorena, a la qual adreçaren una petició (el Missatge a la Reina Regent) per a demanar-li una àmplia autonomia per a Catalunya. El 1889, inicià la campanya contra el nou codi civil espanyol, que atemptava contra el règim jurídic català, i assolí un èxit important. Fou una de les principals entitats que formaren la Unió Catalanista, i prengué part en l'Assemblea de Manresa, que redactà el 1892 les Bases de Manresa. La majoria dels seus membres s'integraren en la Lliga Regionalista el 1901.
Q1735599
catalanista
Concept
Q2993
5 de novembre
Concept
Q7826
1887
TIME
Q8343559
Centre Català
ORG
Q11684950
Joan Josep Permanyer i Ayats
PER
Q175485
Àngel Guimerà
PER
Q464640
Eusebi Güell i Bacigalupi
PER
Q317876
Lluís Domènech i Montaner
PER
Q2628811
Valentí Almirall
PER
Q11913444
Centre Escolar Catalanista
ORG
Q379354
Francesc Cambó
PER
Q727170
Enric Prat de la Riba
PER
Q11938400
Narcís Verdaguer i Callís
PER
Q9023323
Lluís Duran i Ventosa
PER
Q12750
Josep Puig i Cadafalch
PER
Q11913444
Centre Escolar Catalanista
ORG
Q487096
Reus
LOC
Q11930938
La Veu del Montserrat
Concept
Q17300755
Pau Sans i Guitart
PER
Q179073
Proteccionisme
Concept
Q11925945
dret català
UNK
Q1249702
Jocs Florals
EVE
Q8343559
Centre Català
ORG
Q538125
Maria Cristina d'Habsburg-Lorena
PER
Q11937067
Missatge a la Reina Regent
Concept
Q1150867
codi civil espanyol
MEDIA
Q3132511
Unió Catalanista
ORG
Q7839
1892
TIME
Q2886750
Bases de Manresa
MEDIA
Q3052430
Lliga Regionalista
ORG
Q2035
1901
TIME
Q11932350
Lliga de Catalunya
MEDIA
1887-11-05T00:00:00Z^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#dateTime
5 de novembre de 1887
DATE
+1888^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1888
NUMBER
+5^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
5
NUMBER
+1888^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1888
NUMBER
+1889^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1889
NUMBER
+1892^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1892
NUMBER
+1901^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1901
NUMBER
political ideology
inception
political ideology
secretary general
member of political party
member of political party
political ideology
chairperson
chairperson
chairperson
member of
member of political party
member of
member of
author