Senusret III
Senusret III (Sesostris III o Senwosret III) fou el cinquè faraó de la dinastia XII d'Egipte. Fou fill i successor de Senusret II. La seva mare era Khnumetneferhedjetweret o Khenemetneferhedet (Khanumet o Weret), esposa principal de Senusret II. El seu nom "Sa Ra" fou "Senusret", el seu nom d'Horus fou "Neterkhepere" o "Neterkheperurakau"; el seu nom "Netby" fou "Netermesut"; el seu nom d'Horus d'or fou "Biknebukheper"; i el seu nom de regne o "Nesut Bity" "Khakare" o "Khakaure" ('Apareix com l'ànima de Ra'). Els grecs el van anomenar Sesostris, "Lacares", "Lamaris" i "Lampares".

El seu nom apareix també com a Djakaure, Khakhaura, Khakhaure, Khakaoure, Khakaouresanousrit, Neterkheperu, Netermosut, Sanouasrit, Sanousrit, Senuseret, Senusrit, Senwosret, Sesusri, Userten, Usertes, Usertsen, Usertsennes i Usortasen.

El seu regnat va durar més de 35 anys, probablement uns 37 anys (vers 1875 aC a 1840 aC). Han quedat moltes estàtues d'aquest faraó, cosa que el fa un dels més conegut de tots. Que se sàpiga, no va estar mai associat al seu pare abans d'esdevenir faraó. Senusret III està testimoniat també per blocs d'una porta trobada prop de Qantir i per la seva inscripció prop de l'illa de Sehel, en record de la reobertura del canal al costat d'Assuan.

La seva dona principal fou la reina Mereret (alguns pensen que n'era la filla). Com a altres dones, s'esmenten els noms de Kheenemetneferhedyet, Mertseger, Neferthenut, Sithathoriunet (Sit Hathor, que segurament era la seva germanastra, però d'altres pensen que n'era filla) i una de la qual no es coneix el nom. Va tenir alguns fills, entre ells el seu successor Amenemhet III, Khenem..., Menet i Senetsenebsiti.

Característica del rei era la seva gran alçada. Manethó diu que fou un gran guerrer i dona la seva alçària, que era d'uns 2 metres.

Amb Senusret III, els nubis, sembla que van moure grups armats a la zona entre la segona i la tercera cascades del Nil. El faraó va ordenar, llavors, una sèrie de devastadores campanyes a partir, probablement, del seu sisè any de regnat per assegurar la zona d'influència i garantir les vies de comerç i l'abastiment de materials. La primera campanya no devia obtenir prou d'èxit, perquè es va haver de repetir al cap de dos anys (any vuitè) i de quatre (any desè); després, els egipcis van tornar els anys setzè i dinovè del regnat. En general, aquestes campanyes foren victorioses. En una estela erigida a Semna, el faraó diu: "M'he emportat les seves dones i els seus homes, he cegat els seus pous i matat als seus ramats, he agafat les seves collites i les he cremades". L'estela també indica que cap nubi fou autoritzat a portar els seus ramats o les seves barques al nord de la frontera delimitada.

Les accions militars egípcies s'iniciaven a la primera cascada prop d'Assuan, baixant per un canal construït en temps de Pepi I prop de l'illa de Sehel; aquest canal fou restaurat per Senusret el vuitè any de regnat. Senusret va establir nombroses fortaleses a Núbia, que es van afegir a les tretze que els egipcis ja tenien (i alguna més que s'hagués pogut establir): en els 64 km fins a la segona cascada, hi havia vuit fortaleses entre la de Semna i la de Buhen. No és clar quines foren construïdes per ell i quines simplement foren arranjades, però es va establir un fluid contacte entre aquestes i amb el governador de la regió, que havien d'informar del més petit moviment dels nubis. Algunes fortaleses, com la de Mirgissa, tenien una finalitat principalment comercial i d'altres com la d'Askut eren depòsits militars. El mateix rei es vantava a l'estela de Semna (amb un duplicat a Uronarti) d'haver portat el límit sud més enllà que cap altre rei d'Egipte:

Amb les campanyes de Senusret, la frontera sud es va estabilitzar a Semna i les tropes egípcies sovint entraven a la zona més enllà, ja que es va deixar constància d'una crescuda del Nil per unes inundacions a Dal, uns quants km al sud de Semna.

La darrera campanya, l'any dinou del seu regnat, no fou tan victoriosa com les precedents. El Nil va pujar el nivell d'aigua súbitament i es va haver de retirar per evitar ser atrapat per la crescuda.

Quasi tota l'activitat militar de Senusret fou en direcció a Núbia, però també va fer una campanya a Palestina. Això se sap per una estela d'un soldat anomenat "Sobkkhu" que havia participat en les campanyes de Núbia i que esmenta l'expedició contra Mentjiu, que fou més de saqueig que de conquesta; en aquesta campanya, dirigida personalment pel rei, fou conquerida la ciutat de Sekmem, que podria ser Sequem (Sechem), a la regió del mont Efraim.

El resultat dels saquejos a Núbia i Palestina va anar a parar principalment als temples i a la seva renovació. A Abidos, una inscripció d'un oficial anomenat "Ikhernofret" deixa constància que el rei l'havia comissionat per restaurar les capelles i altars d'Osiris amb or, lapislàtzuli, malaquita i altres pedres precioses. També va adornar el temple de Mentuhotep II a Deir al-Bari amb unes quantes estàtues colossals d'ell mateix portant el nemés, el vestit propi dels faraons reservat per a ells en exclusivitat.

També va proveir el clergat del sud, sobretot de Tebes i dedicat al culte d'Amon, i va construir un temple a Montu, el déu de la guerra tebà, a Nag al-Madamud (aquest temple fou després restaurat en l'Imperi nou i durant el període grecoromà).

D'aquest regnat, s'han trobat els anomenats "texts d'execració" a Núbia i a Egipte, normalment gravats en figuretes màgiques o en pots. Les inscripcions eren normalment la llista d'enemics d'Egipte. Els objectes eren trencats de manera ritual i els trossos es posaven als fonaments dels edificis nous o a la vora de la zona que es volia protegir.

Internament, Senusret III tenia el país sota control efectiu. Administrativament, el va dividir en tres grans divisions ("waret"): Nord, Sud i Cap del Sud (amb capital a Abu o Elefantina incloent-hi la Baixa i Alta Núbia). Cada divisió era administrada per un "djadjat" o consell responsable davant un visir o governador general; això va disminuir prou el poder dels nomarques locals i qualsevol altre dignatari que volgués assolir un poder excessiu. Aquest esquema va tenir, a més, l'efecte de promoure un ascens de les classes mitjanes que s'havien incorporat a l'administració i van deixar d'estar sota el control de les nobleses locals.

Senusret III va construir la seva piràmide a Dashur. Fou la més gran de les piràmides construïdes pels faraons de la dinastia XII, però fou feta amb maons i es deteriorava més ràpidament. A les excavacions del 1894-1895, Jacques de Morgan va trobar les tombes de la probable reina Mereret i la princesa Sit-Hathor prop del nord de la muralla del recinte del complex de la piràmide i, a les tombes, s'hi van trobar joies molt elaborades oblidades pels saquejadors. No és clar que Senusret fos enterrat en aquesta piràmide, ja que tenia també una treballada tomba a Abidos, un complex que tenia un km entre el Nil i les muntanyes pedregoses del desert a l'oest, i estava format per tombes subterrànies que, per un temps, foren considerades les més grans d'Egipte (després foren sobrepassades per la tomba dels fills de Ramsès II a la vall dels Reis, la KV5), per un temple mortuori (a la vora dels camps de cultiu) i per una tomba a la part sud; el nom del complex era "Duradors són els llocs de Khakaure a Abidos".

El va succeir el seu fill Amenemhet III.
Q719639
dinastia XII
LOC
Q79
Egipte
LOC
Q18722
Senusret II
PER
Q84122
Horus
MISC
None
1875 aC
UNK
None
1840 aC
UNK
Q2097405
Qantir
LOC
Q1476222
illa de Sehel
LOC
Q29888
Assuan
LOC
Q19244
Amenemhet III
PER
Q174380
Manethó
PER
Q135028
nubis
LOC
Q11948049
segona
Concept
Q1485667
Semna
LOC
Q11942741
primera cascada
Concept
Q29888
Assuan
LOC
Q269265
Pepi I
LOC
Q1476222
Sehel
LOC
Q253694
fortaleses a Núbia
Concept
Q1002656
Buhen
LOC
Q1571695
Mirgissa
LOC
Q732310
Askut
LOC
Q496002
Uronarti
LOC
Q23792
Palestina
LOC
Q7951237
Sequem
LOC
Q192268
Abidos
LOC
Q46491
Osiris
MISC
Q897
or
Concept
Q216798
lapislàtzuli
Concept
Q164411
malaquita
Concept
Q373909
temple de Mentuhotep II
LOC
Q373909
Deir al-Bari
LOC
Q763606
nemés
Concept
Q101583
Tebes
LOC
Q58373
Amon
Concept
Q626032
Montu
MISC
Q287716
Nag al-Madamud
LOC
Q180568
Imperi nou
LOC
Q284009
Abu
LOC
Q284009
Elefantina
LOC
Q135028
Baixa
LOC
Q135028
Alta Núbia
LOC
Q932438
visir
Concept
Q1752090
piràmide a Dashur
LOC
Q7843
1894
TIME
Q7844
1895
TIME
Q541964
Jacques de Morgan
PER
Q1523
Ramsès II
PER
Q133423
vall dels Reis
LOC
Q1348082
KV5
LOC
Q19244
Amenemhet III
PER
Q19248
Senusret III
PER
Q19248
Senusret III
PER
Q19248
Senusret III
PER
Q19248
Senusret III
PER
Q19248
Senusret III
PER
+35^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
35
NUMBER
+37^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
37
NUMBER
+1875^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1875
NUMBER
+1840^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1840
NUMBER
+2^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2
NUMBER
+64^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
64
NUMBER
+1894^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1894
NUMBER
-1895^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
-1895
NUMBER
+5^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
5
NUMBER
child
place of burial
child