Ferrocarril Transasiàtic
El Ferrocarril Transasiàtic (conegut internacionalment amb el nom anglès de Trans-Asian Railway i les seves sigles TAR) és un projecte per crear una xarxa integrada de transport de mercaderies per ferrocarril a través d'Europa i Àsia. El TAR és un projecte de la Comissió Econòmica i Social per a l'Àsia i el Pacífic de les Nacions Unides (UNESCAP).

Aquest projecte es va iniciar a la dècada del 1960, amb l'objectiu d'establir un enllaç ferroviari continu, al llarg de 14.000 km, entre Singapur i Istanbul (Turquia), amb possibles connexions posteriors a Europa i Àfrica. En aquella època, el transport marítim i aeri no estava tan desenvolupat com ara, i el projecte prometia reduir significativament el temps i els costos del transport de mercaderies entre Europa i Àsia. El projecte del TAR es va veure entrebancat per diversos obstacles de tipus polític i econòmic fins ben bé el començament de la dècada del 1980. A la dècada del 1990, però, el final de la guerra freda i la normalització de les relacions entre alguns estats van tornar a posar a l'ordre del dia el projecte de creació de la xarxa ferroviària a través del continent asiàtic.

El TAR s'ha vist com una manera de donar sortida als grans increments del comerç internacional entre els estats eurasiàtics i de facilitar el creixent intercanvi de béns entre aquests països. És també una manera d'afavorir les economies i l'accessibilitat d'estats sense sortida al mar com poden ser Laos, l'Afganistan, Mongòlia i les repúbliques de l'Àsia Central.

La major part de la xarxa ferroviària ja existeix, tot i que encara n'hi ha trams significatius per fer. Un gran repte en aquest sentit són les diferències d'ample de via (és a dir, la distància entre rails) que hi ha arreu d'Euràsia. Al continent hi ha quatre amples de via principals: una gran part d'Europa, igual que Turquia, l'Iran la Xina i les dues Corees, fan servir el de 1.435 mm, conegut com a ample internacional; Finlàndia, Rússia i les antigues repúbliques soviètiques usen un ample de via de 1.520 mm; la major part dels ferrocarrils de l'Índia, el Pakistan, Bangla Desh i Sri Lanka n'usen un de 1.676 mm, mentre que al sud-est d'Àsia utilitzen l'ample de via mètric, en què els rails tenen una separació d'1 metre. Segons ha estat projectat, el TAR no requerirà modificar l'ample de via que fa servir cada un dels estats que travessi, ja que a tal efecte es construiran uns dispositius mecànics per traslladar els contenidors de mercaderies d'un tren a l'altre en els punts on canvïi l'amplària de les vies.

L'any 2001, eren quatre els corredors que es considerava que formaven part del projecte del TAR:

* El Corredor Nord enllaçarà Europa i el Pacífic a través d'Alemanya, Polònia, Bielorússia, Rússia, el Kazakhstan, Mongòlia, la Xina i Corea, amb canvis d'ample de via a les fronteres entre Polònia i Bielorússia (de 1.435 mm a 1.520 mm), el Kazakhstan i la Xina (de 1.520 mm a 1.435 mm) i Mongòlia i la Xina (de 1.520 mm a 1.435 mm). El Ferrocarril Transsiberià, de 9.200 km de longitud, cobreix la major part d'aquesta ruta i actualment ja transporta grans quantitats de mercaderies des de l'est d'Àsia fins a Moscou i la resta d'Europa. A causa de problemes polítics amb Corea del Nord, les mercaderies de Corea del Sud a hores d'ara s'han de transportar per via marítima fins al port rus Vladivostok per poder accedir a aquesta ruta.

* El Corredor Sud anirà d'Europa fins al sud-est asiàtic, connectant Turquia, l'Iran, el Pakistan, l'Índia, Bangla Desh, Myanmar i Tailàndia, amb enllaços a la província xinesa de Yunnan i, a través de Malàisia, fins a Singapur. Els trams de via que encara s'han de construir es troben a la regió oriental de l'Iran, entre l'Índia i Myanmar, entre Myanmar i Tailàndia, entre Tailàndia i Cambodja, entre Cambodja i el Vietnam i entre Tailàndia i Yunnan. Els canvis d'ample de via es donen, o es donaran, a les fronteres entre l'Iran i el Pakistan (de 1.435 mm a 1.676 mm), l'Índia i Myanmar (de 1.676 mm a 1.000 mm) i Myanmar i la Xina (de 1.000 mm a 1.435 mm).

* Una xarxa del Sud-est d'Àsia 

* El Corredor Nord-Sud unirà l'Europa septentrional amb el golf Pèrsic. La ruta principal comença a Hèlsinki (Finlàndia) i continua per Rússia fins a la mar Càspia, on es divideix en tres ramals: una ruta occidental a través de l'Azerbaidjan, Armènia i l'oest de l'Iran; una ruta central que travessa la mar Càspia amb ferri fins a l'Iran, i una ruta oriental a través del Kazakhstan, l'Uzbekistan i el Turkmenistan fins a l'est de l'Iran. Els tres ramals convergeixen a la capital iraniana, Teheran, i continuen fins al port de Bandar Abbas.
Q1860
anglès
Concept
Q22667
ferrocarril
Concept
None
Comissió Econòmica i Social per a l'Àsia i el Pacífic
UNK
Q1065
Nacions Unides
Concept
Q35724
dècada del 1960
Concept
Q334
Singapur
Concept
Q406
Istanbul
LOC
Q43
Turquia
LOC
Q34644
dècada del 1980
Concept
Q34653
dècada del 1990
Concept
Q8683
guerra freda
EVE
Q3624078
estat
Concept
Q5401
eurasiàtics
LOC
Q819
Laos
LOC
Q889
Afganistan
LOC
Q711
Mongòlia
LOC
Q27275
Àsia Central
LOC
Q214519
ample de via
Concept
Q794
Iran
LOC
Q148
Xina
LOC
Q1999572
ample internacional
Concept
Q33
Finlàndia
LOC
Q159
Rússia
LOC
Q302045
repúbliques soviètiques
Concept
Q668
Índia
LOC
Q843
Pakistan
LOC
Q902
Bangla Desh
LOC
Q854
Sri Lanka
LOC
Q1988
2001
TIME
Q98
Pacífic
LOC
Q183
Alemanya
LOC
Q36
Polònia
LOC
Q184
Bielorússia
LOC
Q159
Rússia
LOC
Q232
Kazakhstan
LOC
Q711
Mongòlia
LOC
Q148
Xina
LOC
Q18097
Corea
LOC
Q58767
Ferrocarril Transsiberià
MISC
Q649
Moscou
LOC
Q423
Corea del Nord
LOC
Q884
Corea del Sud
LOC
Q959
Vladivostok
LOC
Q836
Myanmar
LOC
Q869
Tailàndia
LOC
Q43194
Yunnan
LOC
Q833
Malàisia
LOC
Q424
Cambodja
LOC
Q881
Vietnam
LOC
Q34675
golf Pèrsic
LOC
Q1757
Hèlsinki
LOC
Q5484
mar Càspia
LOC
Q227
Azerbaidjan
LOC
Q399
Armènia
LOC
Q25653
ferri
Concept
Q265
Uzbekistan
LOC
Q874
Turkmenistan
LOC
Q3616
Teheran
LOC
Q154814
Bandar Abbas
LOC
Q842463
Ferrocarril Transasiàtic
LOC
+1960^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1960
NUMBER
+14.000^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
14.000
NUMBER
+1980^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1980
NUMBER
+1990^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1990
NUMBER
+1.435^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.435
NUMBER
+1.520^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.520
NUMBER
+1.676^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.676
NUMBER
+1^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1
NUMBER
+2001^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
2001
NUMBER
+1.435^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.435
NUMBER
+1.520^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.520
NUMBER
+1.520^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.520
NUMBER
+1.435^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.435
NUMBER
+1.520^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.520
NUMBER
+1.435^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.435
NUMBER
+9.200^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
9.200
NUMBER
+1.435^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.435
NUMBER
+1.676^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.676
NUMBER
+1.676^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.676
NUMBER
+1.000^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.000
NUMBER
+1.000^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.000
NUMBER
+1.435^^http://www.w3.org/2001/XMLSchema#decimal
1.435
NUMBER
country
part of
location
territory claimed by
diplomatic relation