title: Budoucnost

maintext:
×
Do pátku 30. prosince probíhá v Hamburku konference 33C3 (Chaos Communication Congress) zaměřená na počítačovou bezpečnost. Program slibuje řadu zajímavých přednášek. Konferenci lze sledovat online , nebo lze také přijmout pozvání na setkání Congress Everywhere do pražského hackerspacu brmlab .
Pokud najdete chybu, nepište mi do diskuze a rovnou jí opravte. Github má online editor, není to skoro žádná práce a podstatně mi tím usnadníte život. Taky vás čeká věčná sláva v commit logu :)
Budoucnost
včera 21:20 | Přečteno: 188× | Obecné IT | poslední úprava: včera 22:20
Doufám, že ke mě budou trolové v diskuzi shovívaví, dnes jsem se totiž rozhodl publikovat několik poněkud abstraktnějších myšlenek, které se mi poslední dobou honí hlavou.
Pokud se podíváte na sci-fi psanou před masovým rozšířením počítačů, nelze si nevšimnout, že téměř nikdo z autorů nedokázal extrapolovat vývoj „výpočetní techniky“. Budoucnost v jejich představám patřila kosmickým lodím a paprskovým zbraním, hrdinným dobrodruhům cestujícím z planety na planetu mistrovskou pilotáží své kosmické lodě joystickem..
Prakticky nikdo z nich nedokázal předpovědět masivní výpočetní sílu, či globální informační síť prostě proto, že to byla příliš cizí myšlenka. Pokud už si představovali robota, jednalo se o personifikovanou představu myslícího stroje, který tvarem, nebo způsobem myšlení připomíná lidi, či se je přímo záměrně snaží napodobovat. Nikdo si nepředstavoval robotické ruce v továrně, které nemyslí, dokonce ani nemají potenciál k myšlení a jsou tu jen od mechanizace práce, prostě proto, že to není dost romantické a pěkné.
Podle mého za tím stála (technická) nevzdělanost autorů, kteří neznají omezení daná fyzikou a matematikou (P=NP, či odražený laser, co vysmaží oči všem okolo). Skoro každý si dokáže představit něco, co přibližně zná, třeba pilotování lodi, mimozemšťany, nebo paprskomet. Málokdo ale dokáže vymyslet úplně nový koncept, například kompletně virtuální lidi žijící jako softwarové konstrukty v šesti-dimenzionálním prostoru (Diaspora), nebo decentralizované distribuované korporace před tím, než se skutečně začaly objevovat (Daemon). Ještě méně lidí to pak zvládne popsat.
Přijde mi zvláštní, že přestože počítač je docela normální součástí domácnosti už asi 20 let, tak stále skoro nikdo nechápe potenciál, který přináší. Je to jako kdyby většina autorů v mysli zatuhla na současném stavu techniky, maximálně co použijí je nějaký hologram, umělé inteligence, či nějakou formu nadsvětelného cestování prostorem či časem. Světlou výjimku tvoří mimo jiné Stross, Stephenson, Sterling, Gibson, Vinge, či Egan.
Dobře je to také vidět třeba na mobilních telefonech, které tu s námi jsou už asi 25 let, přesto si jen málokdo dokázal třeba v roce 96 představit, že by mohl mít dotykovou obrazovku, foťák a internet a že by je mohl mít každý. Přitom zařízení podobné třídy v té době existovala a prodávala se - různé palmtopy a handheldy. Jen málokoho však napadlo, že tohle budou mít všichni, že budou stát jen pár tisíc a že budou mít větší výkon, než tehdejší kancelářský počítač.
Většina autorů stále opakuje pořád to samé dokola, přebírá od ostatních různé nápady a sem tam je opepří pozlátkem tady a tu zas tamhle. Jen zcela výjimečně někdo propíchne bariéru budoucnosti a přinese nápady, které se ujmou, aby se od něj ostatní zase začali opičit.
Přijde mi, že když už autoři sci-fi extrapolují budoucnost, občas sice berou v úvahu technologii, ale jen málokdy berou v úvahu lidskou potřebu. Například Internet se nerozšířil proto, že by existovala technologie na jeho vytvoření (ta existovala už dávno před tím). Rozšířil se tak masivně proto, že existovala jeho potřeba a s každým dalším připojeným člověkem rostla jeho užitečnost.
Mobilní telefony jsou stejný případ. K jejich masivnímu rozšíření, přidání kamer a komfortních dotykových obrazovek nedošlo jen proto, že by to bylo možné, to ostatně bylo možné už minimálně deset let před tím, než iPhone provedl revoluci. Došlo k tomu proto, že to bylo užitečné a lidi měli tu potřebu a tahle potřeba vyzdvihla koncept podobného telefonu do středu pozornosti většiny.
Předpovězte lidskou potřebu a touhu komunikovat a předpovíte i Internet. Proložte jí Moorovo zákonem a dostanete mobily. Takhle na to kdysi šel i Engelbart, či Licklider.
Když se díváme do budoucnosti, nelze jen odhadovat co bude technologicky možné (možné je všechno), ale také co bude potřebné a užitečné. Humanoidní roboti jsou pěkným příkladem. Když se autoři sci-fi dívají do budoucnosti, vidí mluvící roboty řešící existencionální problémy, možná ještě válku proti strojům, či naopak utopii, kde vám zahradu stříhá robotický zahradník a děti si hrají s robopsem. Úplně přitom ignorují skutečnost, už asi sto let lidé mají největší potřebu vytvářet roboty automatizující práci, kde vůbec nehraje roli jak budou vypadat, ale kolik toho udělají.
Internet věcí přijde nikoliv jen proto, že to technologie umožňuje, ale hlavně proto, že lidi odjakživa potřebují ovládat své okolí. Tohle je jen další iterace možností. Místo vypínače na zdi bude zařízení, které vám umožní přes bluetooth ovládat světlo třeba mobilem, nebo hodinkami, či hlasovým ovládáním.
Rád bych se dnes zamyslel nad úvahou, kam bude vývoj počítačů pokračovat a jak by mohla teoreticky vypadat budoucnost, pokud vezmeme v úvahu další zvyšování výkonu a změnu paradigma ovládání, ale i lidskou potřebu komunikovat a ovládat své okolí.
Časová škála
Nejdříve několik omezení:
Osobně jsem AI-pozitivista, věřící v potenciál a možnosti silné umělé inteligence. Pro účely této úvahy ovšem singularitu úmyslně zanedbám, nebo spíše umístím tuto úvahu mezi současnost a možnou singularitu někdy v budoucnosti. Dále pak existuje možnost, že lidstvo někdy v budoucnosti vytvoří nanotechnologie, pomocí kterých bude možné vyrobit prakticky cokoliv, co neodporuje fyzice v podstatě z ničeho. Ačkoliv úvaha, nakolik má tato technologie potenciál změnit lidstvo je také velmi zajímavá, považuji jí za relativně hodně probranou ve sci-fi (Accelerando, Diamantový věk, Počítání hlav), proto jí použiji jako další omezení časové osy této úvahy.
Myšlenky, kterým se dále budu věnovat se tedy nachází na ose někde mezi dneškem a singularitou, a/nebo vynálezem univerzálního nanotechu, který zrealizuje magii.
Minulost
Abych mohl nějak smysluplně extrapolovat budoucnost světa počítačů, je nutné se nejdříve podívat na minulost. Postupně budu uvádět několik příkladů ve své době ikonických počítačů. Vybral jsem takové modely, které ve své době představovaly průměr, se kterým se mohl zainteresovaný jedinec (programátor) v té době setkat.
Naschvál jsem vynechal nejvýkonnější modely (superpočítače, kromě doby kdy nic jiného nebylo), i modely pro běžné uživatele, které výkon zase většinou postrádají (notebooky, elektronické diáře a tak).
194x
ENIAC Rok 1946 Výkon 0.05 MIPS (milionů instrukcí za vteřinu / Mega Instructions Per Second) Vzdálenost od mozku Virtuálně metry (obsluha), reálně kilometry (programátor) Interaktivita Nulová (přepojovací panel)
Poznámky
„Vzdáleností od mozku“ myslím vzdálenost reálného programátora / uživatele od samotného počítače. U Eniacu byly programátorkami teoreticky ženy, které ho obsluhovaly a předělávaly propojení spínačů na přední straně. Podle mého názoru je však pro tuto úvahu nelze považovat za skutečné uživatele, neboť algoritmizace a vývoj programu probíhal jinde, klidně stovky kilometrů daleko. Jejich úkolem bylo pouze nacvakat existující program do stroje. Proto virtuálně metry, reálně však kilometry a více.
„Interaktivita“ označuje jak moc byl počítač interaktivní, tedy jak rychle na pokyn zpracoval úlohu a zprostředkoval uživateli data. Neřeší se zde obtížnost, ale spíše rychlost a schopnost počítače reagovat na svého uživatele. Děrnoštítkové počítače byly interaktivní „velmi málo“, počítače s dálnopisem „použitelně“, počítače s obrazovkou „středně“, tablety a mobily pak „velmi“.
195x
Univac 1 Rok 1954 (průměrné datum) Výkon 0.002 MIPS Vzdálenost od mozku Virtuálně metry (obsluha), reálně kilometry (programátor) Interaktivita Nízká (děrná páska/štítek)
Menší výkon oproti ENIACu je daný menší rozlohou a příkonem (150kW ENIAC, 120KW Univac), nemluvě o dostupnosti. ENIAC nebyl na prodej, Univac ano.
196x
PDP-1 Rok 1960 Výkon ~0.1 MIPS (link uvádí 100k součtů za vteřinu) Vzdálenost od mozku Virtuálně metry (obsluha), reálně kilometry (programátor) Interaktivita Nízká (děrná páska/štítek)
IBM System/360 Rok 1964 Výkon 0.029 - 10 MIPS (commercial performance podle modelu) Vzdálenost od mozku Virtuálně metry (obsluha), reálně kilometry (programátor) Interaktivita Nízká (děrná páska/štítek)
Staré dobré sálové počítače, kterých se prodalo docela hodně.
PDP-8 Rok 1965 Výkon 0.5 MIPS Vzdálenost od mozku Desítky metrů / metry. Interaktivita Nízká (děrná páska/štítek)
Jeden z prvních komerčně úspěšných minipočítačů, který si mohly dovolit univerzity a různé společnosti mít v IT odděleních, místo aby musely posílat data hromadně někam přes kus světa ke zpracování.
197x
PDP-11 Rok 1970 Výkon 0.33 - 0.75 MIPS Vzdálenost od mozku Desítky metrů / metry Interaktivita Nízká (děrné pásky) až skoro použitelná (dálnopis)
Apple 1 Rok 1976 Výkon 0.4 MIPS (výkon 6502) Vzdálenost od mozku ~1 metr Interaktivita Použitelná (klávesnice, monochromatická televize)
Konečně vznikají první domácí počítače.
198x
Acorn Atom Rok 1980 Výkon 0.4 MIPS Vzdálenost od mozku ~1 metr Interaktivita Použitelná (klávesnice a televize)
Macintosh Rok 1984 Výkon 0.7 MIPS Vzdálenost od mozku ~1 metr Interaktivita Dobrá (GUI)
Dál se budu věnovat čistě konceptu PC, které vrhlo stín na všechny ostatní platformy, protože si člověk najednou mohl složit počítač sám jak chtěl. Následovat tedy budou procesory, ne konkrétní modely, které je používaly, ale myšleno je tím vždy PC, které má model v sobě.
Intel 386 Rok 1986 Výkon 11.4 MIPS Vzdálenost od mozku 1-2 metry Interaktivita Dobrá (textový režim / jednoduché GUI)
Intel 486 Rok 1989 Výkon 40-50 MIPS Vzdálenost od mozku 1-2 metry Interaktivita Dobrá (textový režim / GUI)
199x
Intel Pentium Rok 1994 Výkon 188 MIPS Vzdálenost od mozku 1-2 metry Interaktivita Dobrá (GUI)
Intel Pentium III Rok 1999 Výkon 2054 MIPS Vzdálenost od mozku 1-2 metry Interaktivita Dobrá (GUI)
200x
Intel Core 2 Extreme QX6700 (Quad core) Rok 2006 Výkon 49161 MIPS Vzdálenost od mozku 1-2 metry Interaktivita Dobrá (GUI, multimédia)
Zhruba v této době nastupuje exploze všemožných zařízení jako jsou levné notebooky (netbooky), které si může dovolit běžný člověk (cena <10k), smartphony a první pokusy o tablety. Výkon různě kolísá od stovek MIPS v mobilech po stovky tisíc MIPS v desktopech (238 310 MIPS u i7).
Disclaimer
Naschvál jsem se snažil vybírat jen ikonické historické počítače odstupňované zhruba pěti lety. Uvědomuji si, že jsou tam míchány jablka se sálovými počítači, ale jak jsem psal na začátku, šlo mi o to, k čemu se mohl programátor v té době dostat.
Pokud by někoho zajímaly komplexnější tabulky, tak doporučuji:
Postřehy
Ze zkráceného průřezu je možné vidět hned několik trendů:
Výkon narůstá. To asi nikoho nepřekvapí. Interaktivita se zvyšuje. To opět asi nikoho nepřekvapí. Počítače dnes jsou dotykové, bezdrátové, přehrávající audio i video, akcelerující 3D grafiku a tak podobně. Vzdálenost od mozku se snižuje. Tenhle postřeh je často opomíjen. Od sálových počítačů (kilometry), přes první minipočítače (desítky metrů), domácí počítače (metry), až k notebookům, smartphonům (metr), tabletům (~metr) a chytrým hodinkám (desítky centimetrů).
Extrapolace
Zcela očividně se dají prohlásit dvě tvrzení:
Výkon bude nadále narůstat. Interaktivita se bude zvětšovat.
S opatrností se pak dá prohlásit i třetí tvrzení:
3. Vzdálenost k mozku se bude snižovat.
Výkon bude narůstat
Tohle je jasný trend, jehož směrem se zaměřuje drtivá většina výzkumu a vývoje. Počítače bude mít stále více MIPS, paměti budou mít stále více GB, sběrnice stále větší datové toky, sítě stále větší šířku pásma (optika, Li-Fi).
(Vývoj výkonu do roku 2014)
Přibližně ještě 10 až 15 let půjde věci prostě jen zmenšovat. Momentální špička technologie na 10 nanometrech není zas tak daleko od fyzikálního limitu zmenšování tranzistorů, který je někde u 5 nanometrů. Ten bude pravděpodobně dosáhnut do roku 2020 a komerčně masivně používán v letech následujících.
(Predikce lineární regresí do roku 2030.)
Poté bude muset podle prognóz přijít něco jiného. Ze začátku půjde o změnu architektury na různé 3D vrstvené procesory, při částečném zachování výrobní technologie. Pak budou muset nastoupit nové výrobní technologie, založené například na grafenu, či jiných materiálech použitých místo křemíků, například indium-gallium-arsen (InGaAs). Pravděpodobně se nedočkáme čistě optických procesorů, ale sběrnice dost možná na optiku přejdou.
Na co se nejvíc těším, jsou komplexní změny architektury. Dnešní počítače se za posledních 30 let zas tak moc architektonicky nezměnily. Stačilo prostě zmenšovat a přidávat paralelní pipeline a víc jader. Ve chvíli, kdy tohle nebude možné budou s trochou štěstí na světlo vytaženy staré exotické koncepty, či vymyšleny úplně nové principy. Příkladem budiž třeba Computational RAM, memristory, rekonfigurovatelné procesory, asynchronní procesory a tak dál.
Vedlejší efekt
Většina článků, které pojednávají o trendu nárůstu výkonu se zaměřuje pouze na nárůst a predikce do budoucnosti, přičemž opomíjí zdůraznit další aspekty vývoje:
Konkrétně se jedná o:
Cena za MIPS klesá.
Spotřeba na MIPS klesá.
Velikost na MIPS klesá.
Je jasné, že každých pár let si můžeme za stejnou cenu koupit násobně výkonnější hardware (ponechme stranou násobek a přesnou definici páru let). Málokdy se ovšem mluví o tom, že nejenom, že bude k dispozici čím dál výkonnější hardware za stejnou cenu, ale také méně výkonný, menší a méně energeticky náročný hardware za malou cenu.
Příkladem tohoto trendu může být třeba Raspberry PI, Arduino, či ESP8266. Posledně jmenovaný bych rád zdůraznil, neboť bude hrát roli ještě dále v textu:
Jedná se o miniaturní desku s mikroprocesorem (~1.2 MIPS(1, 2)) a wifi modulem, v ceně okolo 90kč (i s poštovným). Tento modul může být programován jako ostatní mikrokontrolery (jde k tomu použít varianta pythonu) a tedy použit k ovládání další elektroniky přes wifi. To vše za cenu jednoho oběda.
(ESP8266)
Interaktivita se bude zvětšovat
Tohle je taky jasným trendem, který v posledních pár let zažívá další změnu paradigmatu s nástupem dotekových technologií. Nejde však jenom o nový hardware, ale hlavně o software. Například hardware pro doteky zde byl docela dlouho (kdo si ještě vzpomíná na WinCE mobily?), ale trvalo, než někdo přišel s nefrustrujícím způsobem, jak ho ovládat.
Podívejme se na přehled paradigmat, kterými si ovládání prošlo v minulosti:
Ruční změna propojení u nejstarších počítačů.
Děrné pásky či štítky.
Řádkové tiskárny u dálnopisů.
Textově orientované terminály.
Grafické rozhraní.
Dotyková grafická rozhraní.
Kam by to mohlo pokračovat? Jedná se samozřejmě o spekulace, ale vidím to takhle (seřazeno náhodně, ne chronologicky):
Rozhraní virtuální reality. První vlaštovkou budiž Oculus rift a podobné. Viz /r/HMDprogramming.
Rozhraní reagující na gesta a pohyby. Toto se bude velmi hodit k virtuální realitě, viz třeba leap motion (recenze) .
. Rozhraní snímající pohyby očí. Hardware existuje už dneska, ale zatím nikdo nevymyslel, jak to smysluplně naroubovat na software.
Rozhraní reagující na hlas s naprostou spolehlivostí a jednoduchostí ovládání. Občas se objeví různí „asistenti“, jako třeba Siri, nebo Cortana, ale zatím to není ono a nedá se to použít ke stoprocentnímu ovládání.
Rozhraní reagující na myšlenky.
Je mi jasné, že seznam je velmi kontroverzní a spousta čtenářů namítne, že to jsou zdánlivě blbosti. Osobně si myslím, že některé z uvedených konceptů mají možnost změny paradigma tak, jako byl například iPhone, nebo ve své době Macintosh (či Xerox Alto). Některé z konceptů však nepochybně budou sloužit jen jako doplňkové, například notebook, který ví kam se díváte (kliknutí na odkaz dvoj-mrknutím) a umožňuje ovládání gesty, ale stále používá jako hlavní vstup klávesnici.
Z hlediska mobilních zařízení vidím velmi silný tlak na osvobození uživatele od nutnosti psát prsty. To totiž u některých konceptů, jako jsou například chytré hodinky přestává být možné. V krátkodobém horizontu se bude pravděpodobně jednat o diktování, v dlouhodobém pak o nějaký jiný způsob, od snímání pohybu svalů po čtení myšlenek.
Čtení myšlenek zní možná jako sci-fi, ale do určité primitivní míry je využíváno již dnes pro lidi s pohybovým postižením. Jen se jedná o silně uživatelsky nedotaženou záležitost s velmi pomalou rychlostí „psaní“. Dejte tomu ale 20 nebo 30 let vývoje a možná se dočkáme systému, který umožní bezhlesné diktování, nebo něco podobného. Dejte tomu pár staletí a budete mít přímé neurální propojení, které bude doslova číst myšlenky.
Vzdálenost k mozku se bude snižovat
K tomuhle použiji upravenou tabulku z minula:
Ruční změna propojení u nejstarších počítačů - reálný uživatel byl pravděpodobně v jiné budově, či v jiném městě/státě.
- reálný uživatel byl pravděpodobně v jiné budově, či v jiném městě/státě. Děrné pásky či štítky - reálný uživatel byl pravděpodobně v jiné budově.
- reálný uživatel byl pravděpodobně v jiné budově. Řádkové tiskárny u dálnopisů - reálný uživatel byl pravděpodobně připojen terminálem někde v budově, či komplexu budov poblíž.
- reálný uživatel byl pravděpodobně připojen terminálem někde v budově, či komplexu budov poblíž. Textově orientované terminály - uživatel byl pravděpodobně připojen (hardwarovým) terminálem, nebo měl vlastní osobní počítač s malou pamětí RAM.
- uživatel byl pravděpodobně připojen (hardwarovým) terminálem, nebo měl vlastní osobní počítač s malou pamětí RAM. Grafické rozhraní - uživatel má vlastní počítač někde pod stolem, nebo na stole.
- uživatel má vlastní počítač někde pod stolem, nebo na stole. Dotykové grafické rozhraní - uživatel má pravděpodobně tablet či mobil 30-50 centimetrů od obličeje.
Když se podíváme na předpokládaná další paradigmata:
Ovládání hlasem
Virtuální brýle
Virtuální čočky
Neurální interface
Virtuální brýle jsou asi jasné. Google ukázal nástin budoucnosti se svými Glass. Samozřejmě, že proto, aby se něco podobného ujalo se bude muset jednat o podstatně tenčí a lépe vypadající hardware. Taky ovládání se u Glass úplně nepovedlo, neboť ovládání hlasem je docela nevhodné do společnosti a ovládání dotykem zase nevhodné k čemukoliv, kromě nejjednodušších vstupů. Microsoft to u svých Hololens řeší sledováním gest uživatele, ale jak moc to bude praktické k zadávání třeba textu se teprve ukáže.
Velkou budoucnost taky imho mají brýle pro virtuální realitu. Rok 2017 by měl být rokem virtuálních brýlí, protože se jich na masový trh chystá mnoho.
U spousty uživatelů zatím vládne skepse, zda to bude mít nějaký smysl. Osobně jsem si byl Rift vyzkoušet a skepsi už nemám - je mi jasné, že tahle technologie má budoucnost. Po desíti letech inovacích ve směru tabletů a smartphone se tak konečně rozvíří smrduté vody uživatelského interface a přijde na řadu něco úplně nového. Konec konců, kdo by nechtěl nekonečně velký, nekonečně hluboký monitor?
Virtuální čočky dnes působí jako sci-fi, ale první dětské krůčky už byly v tomhle směru podniknuty. Ačkoliv rozlišení je z dnešního pohledu naprosto k ničemu (čočka z fotky vypadá, že má 8x8 pixelů) a je pravděpodobně, že čočky nikdy nebudou mít nějaký podstatný výkon, takže k nim bude zapotřebí mít někde v kapse počítač s vysílačem, tak se jedná o poměrně jasné přiblížení směrem k mozku uživatele.
(Kontaktní čočka s displejem. Zdroj: Augmented Reality in a Contact Lens, IEEE spectrum)
Z dnešního pohledu to může vypadat kapku neprakticky a spousta lidí asi bude mít problém představit si, že by kdy něco takového mohli používat, ale to je pouze šok z budoucnosti. Dejme technologii 20 - 50 let a nebudeme se stíhat divit, co všechno je možné.
Představte si třeba kontaktní čočky s dokonalým displejem a mikrofonem, který snímá vibrace vašich očí, když mluvíte. Také je v nich akcelerometr a magnetometr a kamera*, takže dokáží odvodit, kam se koukáte, to vše s sub-milimetrovou přesností.
* Není myšlena kamera na pořizování fotek, ale dopočítávání pohybu oka, trochu jako senzor v myši.
Edit: Během psaní tohoto článku jsem učinil pokus s (dioptrickými) kontaktními čočkami a musím říct, že cpát si do očí kus plastu prostě není pro mě. Ale někomu to třeba bude vyhovovat.
Neurální interface dnes působí jako naprosté sci-fi. Málokdo pravidelně sleduje nemalý postup, který tahle technologie urazila za posledních pár let. Dá se říct, že dnes lze principiálně číst přímo z mozku signály takového charakteru, že je lze použít jako vstupy pro počítač, který z nich může skládat písmena, či slova.
Samozřejmě, do praktické použitelnosti to má daleko. Celá desetiletí daleko; podle mého laického názoru tak někde mezi třiceti až padesáti lety. Už dnes ale víme, že to je možné a že teď stačí jen vylepšovat přesnost, senzory a algoritmy, aby něco podobného jednoho dne bylo dostupné. I když to dnes může působit jako sci-fi, je dobré si uvědomit, že notebook, na kterém píšu tenhle článek by před padesáti lety byl sci-fi zhruba podobného charakteru.
Abych byl konkrétní, z počátku nepůjde o přenos samotných myšlenek, spíš si to představte jako jakousi neviditelnou klávesnici a myš, která je čtena přímo z vašeho mozku zařízením, které máte třeba jako náušnici v uchu, či - z dnešního pohledu poněkud hrozivě - implantované v mozku.
Později dojde na rozšiřování - přenášení myšlenek mezi lidmi v jejich přímé podobě (viz třeba Researcher sends thoughts over Internet, moves colleague's hand: Human-to-human brain interface), napojování nových periferií na mozek (dokonalá paměť, jazykové moduly, ovládání věcí).
Z hlediska interface se jedná o pomyslnou singularitu technologie interface člověk-stroj, za kterou se v podstatě nejde dostat, pokud by měl ještě člověk zůstat stále člověkem. Také se jedná o nejbližší možné umístění počítače k mozku, za kterým následuje už jen jeden jediný možný krok; umístit mozek do počítače.
Disclaimer
Nastřelené směry vývoje technologií samozřejmě nemusí proběhnout v tomhle pořádí, ba ani vůbec. Z dnešního uhlu pohledu se možná dokonce jeví většině děsivě. Je ovšem nutné si uvědomit, že stejně tak děsivě by se jevila dnešní doba většině lidí před sto lety;
Představa, že budeme celé hodiny nehnutě zírat do bedniček s trubadůry, každou chvíli kontrolovat malé placky, které nás spojí s kýmkoliv kdykoliv kdy na to jen pomyslíme, ba dokonce, že se vykašleme na spiritualitu a vydáme se cestou konzumu by byla pravděpodobně velmi nepřirozená, až děsivá. Přitom z dnešního pohledu je to samozřejmé.
Co je nutné vysvětlit, je odpověď na otázku „proč?“. Proč by někdo chtěl nositelné počítače, virutální brýle, či snad čočky? Nebo dokonce neurální implantát?
V dnešní době spousta lidí stále nechápe, že počítače nejsou jen bedny pod stolem, notebooky, tablety a mobily. Jsou to miliardy malých zařízení, které jsou dnes prakticky v každém kuse elektroniky. Tenhle trend bude pokračovat do z dnešního pohledu absurdních rozměrů. Všechno co funguje na elektřinu bude kontrolované nějakou formou počítače (mikrokontroleru). Spousta z těch věcí, které dnes na elektřinu nefungují stejně budou nějakou formu počítače obsahovat. Zkráceně cokoliv, co má smysl nějak kontrolovat, či ovládat, bude ovládáno nějakým druhem počítače.
Tohle ale není všechno - jak jsme měli možnost vidět s osobními počítači, jakmile máte někde po hromadě několik počítačů, vzniká potřeba spolu komunikovat. V budoucnosti každé zařízení, které bude ovládané počítačem bude součástí sítě. Tenhle trend nastupuje už dnes v podobě buzzwordu Internet of Things, IoT (připomínám ESP8266).
Před pouhými 100 lety se ve spoustě domácností stále ještě svítilo petrolejkou. Dům mého otce dostal zavedenou elektřinu až v roce 1920. Člověk, který celý život používal ke svícení petrolejku a svíčky by měl asi malý problém uznat dnešní systém všudypřítomných vypínačů. Neříkám, že by měl problém to pochopit, ale pravděpodobně by se mu to zdálo přehnané, stejně jako se mě ještě před pár lety zdály přehnané stmívací vypínače, když jsem je poprvé viděl.
Nyní existují žárovky, které se ovládají přes wifi. Je v nich malý počítač, který se připojí na váš access point a vy potom můžete žárovku ovládat přes mobil. Tenhle trend se zdá dnes přehnaný spoustě lidem, ale když se nad tím zamyslíte, zas tak moc není. Od doby co EU zakázala žárovky je každé zařízení, které cpeme do patice ve svítidle sofistikovaný kus elektroniky, ať již se jedná o běžné „úsporky“, nebo LED svítidla. Přidání pár čipů se zabudovaným WIFI modulem zas tak moc cenu nezmění, jakmile se to jednou rozběhne ve velkém. Moje varná konvice už v sobě počítač má, jelikož umí ukazovat teplotu a „inteligentně“ provádět několik různých režimů, například uvařit vodu jen na 70°C, či vodu prvně převařit, pak počkat až klesne na 70°C a pak teprve zapískat, že je hotovo.
Tenhle trend bude pokračovat všude kolem vás. Další přijdou na řadu zámky ve dveřích, ovládání žaluzií, topení. Když jsem kdysi dávno zkoumal čip ukrytý v telefonní kartě, zjistil jsem, že se ve skutečnosti jedná o miniaturní kousíček křemíku.
(Rozměry čipu z telefonní karty.)
Podobně velké „počítače“ (připomínám klesající parametry za MIPS) osazené všemožnými senzory a schopností bezdrátově komunikovat (připomínám ESP8266) budou v budoucnosti přidávány do všeho možného, ať již se jedná o náhradu čárových kódů u zboží v samoobsluze, či o betonovou zeď vašeho domu, kde budou dohlížet na integritu. Podobné senzory se už dnes dávají do kol náklaďáků, kde bezdrátově ukazují řidiči tlak v pneumatikách.
Odpověď na otázku proč by někdo chtěl virtuální brýle, či snad čočky spočívá stejně jako u dnešních mobilů; kvůli možnosti interakce. Ti kdo je budou mít budou mít pohodlnější život a možnost interagovat se svým elektronickým okolím způsobem, který prostě není dostupný lidem bez této technologie.
Úvahy
Tohle všechno řečeno; jak asi budou vypadat a fungovat lidé v budoucnosti?
Tradiční představy budoucnost jsou jasné - budou vypadat úplně stejně, jako dnes, akorát tam podle tématu buďto v utopii budou létající auta, čistá energie a spokojeně žijící občané globálního státu, nebo v dystopii zničený nefunkční svět zaplavený znečištěním a katastrofami, případně ještě s utlačitelským politickým režimem.
Osobně si myslím, že to jsou nesmysly. První je projevem našich nadějí, druhé projevem našich strachů. Ani jedno není reálným odhadem budoucnosti.
Budoucnost není černobílá. Někde bude dobře, jinak špatně. Na světě budou naprosto klidné oblasti, stejně jako přelidněné díry, podobné dnešní Indii, kde lidé budou žít a umírat v chudobě. Na tomhle se nic nezmění, protože za to může naše přirozenost. Na světě budou existovat oblasti s čistou energií, dbající na ekologii, stejně jako oblasti plné špíny a hnusu, kde lidi sotva živoří. Samozřejmě také oblasti, kde lidé mají jiné priority a žijí tak nějak mezi, jako třeba my dnes v Čechách.
Létající auta jsou docela pravděpodobná, co je ovšem diskutabilní je jejich využití. Pilotování letadel a prostředků, které se v rychlosti pohybují kupředu imho nikdy nebude záležitost běžných lidí, ale vždy se bude jednat o výsadu pilotů. Na druhou stranu si dokáži představit systémy podobné kvadrokoptérám, řízené běžnými lidmi a počítačem, který vykonává jejich povely.
Něco takového by asi chtěl každý, ale je nutné si uvědomit, že udržet něco ve vzduchu je energeticky podstatně náročnější, než překonávat valivý odpor na silnici. Libovolný létající prostředek tak bude ekonomikou provozu násobně náročnější než auta a nevidím jako reálné, že by se to mělo v příštích 50 letech změnit, i kdyby na krásně byla tahle technologie široce dostupná masám. Létající auta už dnes ve skutečnosti nejsou bržděna technologií létání, ale vývojem na poli baterií a ukládání energie.
Dystopie je nepravděpodobná. Lidé se prostě chtějí mít dobře a dělají všechno pro to, aby to tak bylo. Ačkoliv historie ukázala, že špatné politické režimy mohou přinést velkou krutost a bídu, nikdy to není konečný stav. Dříve nebo později dochází ke změnám a zvolnění režimu.
Tolik tedy k politice. Nic moc se nezmění, protože za posledních 50 let se taky nic moc nezměnili, nejmíň ze všeho lidská přirozenost.
Sítě budoucnosti
Proč si před čtvrt stoletím prakticky nikdo nedokázal představit dnešní smartphone? Podle mého za to může selhání fantazie ve dvou bodech:
Neočekávání rychlosti vývoje elektroniky, nejenom co do výkonu, ale i co do miniaturizace a zlevňování. Neschopnost odhadnout touhu lidí po interakci.
První bod je kapku překvapivý, protože Mooreův zákon platil už tenkrát desítky let. I dnes, když se zamýšlíme nad počítači za 20 let, tak prakticky všichni počítají cenu za MIPS. Ano, je téměř jisté, že za dalších 25 let budeme mít o několik řádů rychlejší počítače, za stejné ceny jako dnes.
(Predikce lineární regresí do roku 2040)
Bylo by však hrubým podceněním počítat pouze s „desktopovými“ počítači, či servery a superpočítači, na základě kterých se tyhle předpovědi dělají. Ty představují pouze body na vrcholu grafu, sice zajímavé výkonem, ale nepřekvapivé interaktivitou. Mnohem zajímavější je ta na první pohled neviditelná plejáda zařízení, která se nachází výkonem pod nimi, která bude v reálném světě úplně všude, kam jen půjde nacpat.
Všechna tato zařízení budou komunikovat po jedné jediné celoplanetární síti. Tohle zní jaksi samozřejmě, když už tu máme internet. Ten tím ale nutně nemyslím. Internet je celoplanetární z hlediska předávání si packetů mezi různými sítěmi. Z hlediska uživatele je naopak silně lokální. Když se chci připojit na internet, musím si zvolit poskytovatele a vybrat technologii. Někde je xDSL, jinde je optika, jinde zas jen 2G síť, ve městě pak třeba 3G, nebo LTE, někdo se připojuje přes WiFi, jiný zas k modemu třeba přes bluetooth..
Síť budoucnosti se bude od současného internetu lišit. Stále půjde o síť spravovanou plejádou různých subjektů více/méně decentralizovaně, a stále půjde o přepínání packetů. Z hlediska uživatele se však bude jedat o homogenní, všudypřítomnou síť, tak trochu podobnou dnešní elektrické síťi, jejíž elektrická zásuvka je pro běžného člověka všudypřítomná. Stačí přijít a zapojit svoje zařízení, ať už jsem v restauraci, u kamaráda, nebo v hotelu na druhé straně světa.
Představte si to jako rouming, který za stejnou cenu jako doma funguje po celé planetě, ve vesmírné stanici, v restauraci, v budovách, nebo třeba ve sklepě, prostě všude, kde něco poskytuje signál. Libovolné zařízení se může připojit a komunikovat s libovolným jiným zařízením kdekoliv v síti. Tahle síť bude z větší míry bezdrátová, i když samozřejmě jednotlivé budovy budou i nadále připojeny kabelem.
Aby bylo možné zpřístupnit síť skutečně každému a libovolnému zařízení, bude nutné uvolnit frekvenční spektrum internetu. To v současnosti vypadá podle formuláře na webu ČTU takto:
(Rozdělení spektra podle ČTU.)
Využití spektra je do určité míry dáno fyzikou, některé části prostě nejde použít pro vzdálenou komunikaci, jiné je zase například nutné používat pro radary kvůli rezonančním frekvencím materiálů, od kterých se mají paprsky odrážet. Spoustu spektra ale zabírá nějaká forma komunikace. Z dnešního uhlu pohledu nutno dodat, že naprosto zoufale neefektivní forma komunikace, která by šla využít líp.
(Analýza datových služeb ve spektru.)
Abych to ilustroval, vyrobil jsem (přibližnou) vizualizaci prvních 8GHz spektra, kde je vidět jak moc velká část se používá pro internet. Každý pixel představuje 1MHz a je červený, pokud je někde v tom 1MHz přítomno spektrum používané pro přenos dat.
(Analýza datových služeb ve spektru - lepší zobrazení.)
Jak je vidět, je kde brát. Například dnes jsou celé části spektra vyhrazeny pro různá tísňová volání, což je naprosto brutální plýtvání místem na něco, co se použije jednou za čas a jinak je tam ticho. Mnohem větší smysl by mělo nasadit na těchto frekvencích packetové systémy, které budou automaticky prioritizovat tísňové hovory. Samozřejmě, že tohle není nic, co by se dalo nasadit dnes bez masivních investic do infrastruktury, ale bavíme se tu o budoucnosti.
Interakce budoucnosti
Už jsem se tu zmiňoval o plejádě různých zařízení, nakousl jsem sítě i přibližování počítačů člověku. Zatím jsem se ale nedostal k tomu, jak to vše bude zapadat do celého světa.
Pravá budoucnost je imho nepředatelná, stejně jako by byla nepředatelná naše současnost lidem z minulosti, protože jim chybí kontext. Vzpomínám si, když jsem poprvé slyšel o internetu, tak jsem naprosto nepochopil o co se jedná. I když mi to bylo vysvětlováno z různých uhlů a přečetl jsem o tom nějakou úvodní knížku, stejně mi to nebylo moc jasné, dokud jsem nezískal osobní zkušenost a nestrávil na internetu celé měsíce.
Představte si město budoucnosti optikou dnešního člověka. Aby bylo něco takového možné, zkuste si představit současné město (třeba Prahu) optikou křováka, nebo ještě lépe psa. Optikou někoho, kdo nerozumí technologiím a neumí číst. I když vás někdo jiný provádí městem a ukazuje mu jak v něm dělat běžné činnosti, které považujete za normální, nerozumíte mu.
Vaši průvodci se jím pohybují naprosto přirozeně, občas se ale vyděsí a okřiknou, vás, když se rozhodnete udělat něco tak normálního, jako je přejít ulici kdy chcete a jak chcete, nebo se vyčůrat na stěnu domu, když potřebujete. Jejich chování a motivace jsou pro vás zvláštní. Jakoby svázáni tisícem pravidel, přesto však svobodnější než vy. Umí používat stroje, kterými se pohybují po ulicích, na kolejích, i v podzemí. Dokáží získávat jídlo pohybem ruky s plastovou kartou nad blikajícím strojem.
Co vám přijde nejzázračnější je, že se v celém tom šíleně složitém a matoucím světě kolem vyznají a zcela bez problémů se skrz něj pohybují, aniž by je něco přejelo. Nějakým zázrakem jsou schopni se koordinovat s ostatními a organizovat přesuny z jedné strany města na druhou zdánlivě úplně bez přemýšlení, i když to zahrnuje několik přestupů skrz různé dopravní prostředky. Když to zkoušíte vy, několikrát vás málem přejede auto, párkrát vás vyhodí z dopravního prostředku a ještě k tomu se na jeden den naprosto ztratíte a nevíte, kde jste. Víte, že tohle se průvodcům nikdy nestává. Když chcete přespat v parku na lavičce, tak vás vyhodí vtipně oblečení lidé s obušky. Svět je pro vás matoucí.
Říkají vám, že k tomu aby jste ve městě mohli bydlet potřebujete papíry a razítka od různých lidí a institucí. Některé z těch papírů prý zajišťují bydlení, další teplo, a jiné energii. Všechno tohle prý chce jakési peníze. To jsou nějaké abstraktní věci, které jsou někdy kovové, jindy papírové, jindy pak jen čistě elektronické. Celé je to složité a divné a nechápete, k čemu vám to je. Víte ale, že peníze se dostávají za to jak moc jste užiteční ostatním. Něco pro ně děláte a oni vám za to dávají kredit, nikoliv ale přímo, ale hrozně komplikovaným a podivným způsobem jednou měsíčně.
Svět je pro vás složitý, nepochopitelný a neovladatelný. Nejste schopni se jím bezpečně a bez stresu navigovat, nejste schopni donutit ostatní, aby dělali věci podle vašich přání a aby vám dávali jídlo a pití. Nechápete, proč tráví většinu svého života v práci.
Nyní si zkuste představit město budoucnosti, za sto, dvě stě, nebo pět set let. Síť je naprosto samozřejmá a všudypřítomná. Úplně každý, od dětí po důchodce má nějakou formu síťového připojení, které se stalo občanským privilegiem a postupně nahradilo všechny ostatní formy identifikace a zároveň i platebních karet.
Pokud by se v takovém světě ocitl člověk z dneška, naprosto by nebyl schopný se v něm pohybovat. Na dveřích nejsou kliky, dveře se otevírají síťovým pokynem. Autobusy nejezdí na zastávky, ale vyzvedávají lidi z míst podél trasy, odkud si je přivolají implantátem. Varná konvice nemá tlačítka, zapíná se tak že jí prostě pošlete signál, aby se zapnula. Jak jinak by to taky mělo být?
Počítače nemají klávesnice a nemají obrazovky. Jsou to kusy mramoru poskytující výkon a paměť, do kterých vede jen elektřina a občas taky optické připojení. „Klávesnici a monitor“ poskytuje síťové připojení přímo v hlavě uživatele. Zdrojový kód se needituje, lidi prostě vnímají celý AST strom naráz a přesouvají mezi ním jednotlivé nody pomocí implantátu. Lisp je konečně používaný jazyk :)
Svět budoucnosti je pro vás matoucí. Nikde nejsou žádné nápisy, místo toho má vše co potřebuje vysvětlení interaktivní průvodce a nápovědy ve vrstvě, kterou k reálnému světu přidává síť. Lidi spolu ani moc nemluví, víc komunikují slovem, textem i obrazem po síti, v reálném čase kdekoliv zrovna jsou. Mluvení je většinou lidí považováno za omezené - vždyť ani nemůžete přidat online ilustraci, či použít datový podtext s dalšími referencemi.
Spousta dnešních lidí by si ani nebyla schopná vydělávat. Cože? Chodit do práce a dělat stále dokola to samé? Nezbláznili jste se? Náš monetární systém funguje na mikrotransakcích počítaných a vyplácených automaticky systémem na základě vaší užitečnosti a užitečnosti vašich výrobků. Každé přečtení vašeho textu, každé zobrazení vašeho obrázku, použití vámi navržené stavby, programu, či majetku automaticky strhává uživateli kredit a přičítá ho na účet tvůrce. Pokud chcete kredit, musíte být kreativní a tvůrčí, nebo přesvědčit ostatní, aby vám dali jejich. Dělání repetitivních věcí vůbec nemá smysl, neboť cokoliv, co se musí stokrát, či vícekrát zopakovat je s naprostou samozřejmostí automatizováno.
Všechny běžné činnosti, od interakcí s úřady po návštěvu doktora u běžného nachlazení jsou prováděny online a přes implantát. Nic z toho vám samozřejmě není dostupné, pokud ho nemáte.
Pro spoustu dnešních lidí se pravděpodobně jedná o poměrně děsivou představu, jedná se ale jen o šok z budoucnosti, stejně jako by měl šok z budoucnosti člověk, který by se k nám podíval z doby před několika sty lety.
Co si o tom myslíte vy? Jak podle vás bude vypadat budoucnost?
Zdroje
Hodnocení: 100 % špatné • dobré
Komentáře
Vložit další komentář
včera 21:36 BigBRAMBOR
Re: Budoucnost včera 21:36 BigBRAMBORRe: Budoucnost
včera 22:06 Matlák
Re: Budoucnost včera 22:06 MatlákRe: Budoucnost
včera 22:20 Sten
Re: Budoucnost včera 22:20 StenRe: Budoucnost
včera 22:23 Ota
Re: Budoucnost včera 22:23 OtaRe: Budoucnost
včera 23:01
Re: Budoucnost včera 23:01 JD | skóre: 10 | blog: JDblog | Horní polní u západní dolníRe: Budoucnost
včera 23:31
Re: Budoucnost včera 23:31 Michal Kubeček | skóre: 71 | LuštěniceRe: Budoucnost
Založit nové vlákno • Nahoru


title: Jaké procesory kupovat?

maintext:
včera 23:20 | Nová verze
V knihovně libpng, oficiální referenční knihovně grafického formátu PNG (Portable Network Graphics), byla nalezena 21 letá chyba . Do libpng se dostala 26. června 1995. Opravena je ve verzích libpng 1.6.27, 1.5.28, 1.2.57, 1.0.67, 1.4.20 a 1.7.0beta86 [ reddit ].
včera 16:00 | Nová verze
včera 06:00 | Nasazení Linuxu
28.12. 18:00 | Bezpečnostní upozornění
28.12. 06:00 | Nová verze
28.12. 06:00 | Nová verze
Byl vydán Sway ve verzi 0.11. Přehled opravených chyb, změn a novinek v nejnovější verzi tohoto dlaždicového (tiling) správce oken pro Wayland kompatibilního s i3 na GitHubu . Do vývoje se zapojilo 12 vývojářů. Další informace o Sway v příspěvku na blogu hlavního vývojáře Drewa DeVaulta.
27.12. 19:40 | Zajímavý článek
27.12. 19:20 | Zajímavý software
27.12. 19:20 | Zajímavý článek
27.12. 06:00 | Pozvánky
Do pátku 30. prosince probíhá v Hamburku konference 33C3 (Chaos Communication Congress) zaměřená na počítačovou bezpečnost. Program slibuje řadu zajímavých přednášek. Konferenci lze sledovat online, nebo lze také přijmout pozvání na setkání Congress Everywhere do pražského hackerspacu brmlab.

fasttext_language: cs


title: Flatpak 0.8.0

maintext:
dnes 12:11 | Nová verze
včera 22:55 | Nová verze
včera 18:00 | Nová verze
Byla vydána nová verze 3.5.0 minimalistické linuxové distribuce zaměřené na bezpečnost Alpine Linux ( Wikipedie ). Z novinek lze zmínit například nahrazení kryptografické knihovny OpenSSL knihovnou LibreSSL. Alpine Linux je postaven na standardní knihovně jazyka C musl libc, BusyBoxu a init systému OpenRC.
včera 17:00 | Nová verze
včera 09:45 | Zajímavý projekt
21.12. 20:00 | Komunita
The Document Foundation představila koncept MUFFIN (My User Friendly & Flexible INterface). Jedná se o 4 uživatelská rozhraní LibreOffice. Uživatel si bude moci vybrat to své pravděpodobně již ve verzi LibreOffice 5.3. Ukázka rozhraní Notebook Bar (Ribbon, Pás karet) také na blogu designérů LibreOffice.


title: Dvě vážné bezpečnostní chyby v knihovně PHPMailer

maintext:
dnes 18:00 | Bezpečnostní upozornění
dnes 06:00 | Nová verze
dnes 06:00 | Nová verze
Byl vydán Sway ve verzi 0.11. Přehled opravených chyb, změn a novinek v nejnovější verzi tohoto dlaždicového (tiling) správce oken pro Wayland kompatibilního s i3 na GitHubu . Do vývoje se zapojilo 12 vývojářů. Další informace o Sway v příspěvku na blogu hlavního vývojáře Drewa DeVaulta.
včera 19:40 | Zajímavý článek
včera 19:20 | Zajímavý software
včera 19:20 | Zajímavý článek
včera 06:00 | Pozvánky
Do pátku 30. prosince probíhá v Hamburku konference 33C3 (Chaos Communication Congress) zaměřená na počítačovou bezpečnost. Program slibuje řadu zajímavých přednášek. Konferenci lze sledovat online, nebo lze také přijmout pozvání na setkání Congress Everywhere do pražského hackerspacu brmlab.


title: Linuxové herní novinky - listopad 2016

maintext:
Linuxové herní novinky - listopad 2016
15.12. | Jiří Komárek | Hry a zábava | 2119×
Přinášíme listopadové herní novinky! 0 A.D. Alpha 21 Ulysses. Widelands Build 19. Transport Fever. Planet Explorers. Deus Ex: Mankind Divided. Tyranny. Total War: Warhammer.
0 A.D. Alpha 21 Ulysses
Svobodná RTS 0 A.D. vyšla v nové verzi Alpha 21 Ulysses. Do hry přibyla poslední plánovaná frakce, seleukovská říše. Z nových herních módů je k dispozici hra na hrdiny, kdy hra končí úmrtím právě hrdiny, div světa, kdy zvítězíte podle nastavení ihned po vystavění divu světa nebo po uplynutí určeného časového intervalu, a Last Man Standing, kdy budete uzavírat rozličné aliance s dalšími hráči jen proto, abyste v ten daný okamžik přežili a pak zůstali na mapě jako poslední. Nové jezdecké elitní jednotky mohou být produkovány v perských a helénských centrech, britský crannog dokáže sloužit jako přístav i centrum města, Římané a Peršané mohou využívat chrámu zasvěceného Vestě, respektive brány zasvěcené bohyni Ištar, ke ztížení zabrání budov cizími vojsky. Jednotky lze naprogramovat na strážení, kdy budou pravidelně procházet určenou trasu a zastaví se pouze tehdy, jsou-li v dohledu nepřátelské jednotky, aby se ihned po boji vrátily zpět k původní činnosti. Z Age of Empires II byly převzaty též týmové bonusy, tzn. jisté jednotky či technologie stojí méně v závislosti na frakcích, které jsou s vámi v týmu. Div světa je nyní důležitou součásti hry, neboť jeho postavením či zajmutím se posouvají horní populační limity. Některé budovy, jmenovitě věže, je možné po postavení upgradovat na odolnější verze. Mezi všemi jednotkami a frakcemi bylo navíc provedeno celkové vyvážení. Nová verze také přináší celých 11 nových náhodných map: Středomoří, Rouen, Rudé moře, Howe Sound, kaledonské louky a útesy pro duel. Vylepšeno bylo i UI a spousta změn se odehrála pod kapotou.
Novou verzi 0 A.D. Alpha 21 Ulysses stahujte jako obvykle z domovských stránek hry.
Widelands Build 19
V listopadu vydali novou verzi též vývojáři RTS Widelands, a to Build 19. Ta po celých 993 dnech od vydání předchozího sestavení opravuje 532 chyb. Velkých vylepšení se dočkala umělá inteligence, filtrování zpráv nebo barbarská a říšská mise, přibyla nápověda ve hře i editoru, hráči mohou začínat pouze s obchodní stanicí, přibyl nový mód „Artefakty,“ jakožto i nové animace, vylepšeno bylo UI, kmeny jsou nově mezi sebou kompatibilní, rozdíly tak zůstávají pouze grafické, a mnoho dalšího. Odstraněna bylo naopak rozdělení mapy na jednotlivá podnebí, takže v jedné mapě můžeme mít poušť, mírné klima i sníh. Ze změn pod pokličkou je vhodné zmínit přechod na SDL2 a C++11.
Widelands je možné stáhnout ze stránek hry, případně si počkat, až se nová verze objeví ve vaší distribuci.
Transport Fever
Svého debutu se dočkala moderní tycoonovka Transport Fever. Tento ekonomický simulátor zaměřený na přepravu vychází ze stejné herní filozofie jako slavný Transport Tycoon, na rozdíl od něj je ale oblečen v moderním 3D hávu. Hráč začíná s budováním dopravního impéria v roce 1850 a postupně jsou doplňovány dobové způsoby přepravy, takže nakonec je možné využít nejen vlak, ale též silniční prostředky, tramvaje, lodní přepravu a ovládnout lze i vzduch za pomocí letadel. Cíl je jasný: vybudovat za těch 150 let co nejlepší infrastrukturu, převést co nejvíce zboží a hlavně na tom co nejvíce vydělat.
Na Metacritic hra nemá dostatek hodnocení na vygenerování souhrnného skóre, na Steamu ji hráči hodnotí kladně v 67 % procentech případů. Negativní hlasy se zaměřují především na nedodělanost hry, která by však mohla být teoreticky opravena v příštích vydáních.
Transport Fever se prodává na Steamu za 32€.
Planet Explorers
Tři roky od kampaně na Kickstarteru a dva roky od prvního vydání v režimu Early Access vychází sandboxová RPG adventura Planet Explorers. Jako člen posádky výzkumné lodi, která se roku 2287 vydá ze země k planetě Maria, přežijete vesmírnou bouračku a na planetě plné nehostinných tvorů se vydáte na volný průzkum, objevování neobyčejných stvoření a budování nového domova. Ve hře je možné následovat příběh, díky kterému se dozvíte něco o planetě a který vás zavede do nezvyklých míst a situací; dobrodružný mód, v němž se budete pohybovat po náhodně vytvořené mapě a doufat, že druhý den spatříte světlo; nebo budovatelský mód, ve kterém chybí nepřátelští tvorové, ovšem máte k dispozici mapu 40×40 km a neomezené množství materiálu k tvorbě dle vlastních představ.
Na hodnocení z Metacritic je stále nutné si počkat, ale hráči na Steamu hru hodnotí v 73 % případů kladně.
Planet Explorers lze najít na Steamu za 23€, k dispozici je i demo.
Deus Ex: Mankind Divided
Linuxová verze akční RPG se stealth prvky Deus Ex: Mankind Divided vyšla jen pár měsíců po ostrém vydání pro Windows. Je zasazena do dystopické budoucnosti roku 2029, kdy v Dubaji dojde k přepadení zásilky zbraní. Útok je sice odražen, ale je nutné odhalit jeho příčiny. Stopy dále vedou do Prahy, kde se odehrává další část příběhu. Vy jej musíte celý rozluštit a projít skrze zrádná zákoutí, rozmyslet se, kdy vyřešit spor sociální interakcí, kdy bojem a kdy sporu předejít tichým odstraněním nepřítele.
Na Metacritic hra získala hodnocení 83/100, ovšem fanoušci na Steamu jsou již přísnější a kladně ji hodnotili pouze v 64 % případů.
Deus Ex: Mankind Divided lze pořídit přes Steam za 50€.
Tyranny
V RPG Tyranny nejde o zápas dobra se zlem, neboť zlo již dávno zvítězilo. A vy jste jeho součástí a jako tyranův pomocník máte moc nad značnou částí země. K čemu ji využijete? Jako nástroj inspirace a stability, strachu nebo se pokusíte získat více moci pro sebe? Příběh čistě pro jednoho hráče vás provede skrze nespočet voleb, přitom budete určovat osud nejen svůj, ale též budoucnost mnoha svých poddaných. Bitvy jsou vedeny v reálném čase s možností hru přerušit a další postup si dopředu promyslet.
Na Metacritic hru hodnotí 83/100, na Steamu v 88 % případů kladně.
Tyranny je k mání na Steamu za 42€.
Total War: Warhammer
Pro linuxové hráče je jistě potěšující zprávou vydání mixu tahové a real-time strategie Total War: Warhammer. Hra nás vnáší do fantazy světa, ve kterém je na výběr budování impéria za jednu ze čtyř ras: lidé, upíři, trpaslíci nebo zelenokožci, tj. skřeti a goblini. S nimi pak tahovým stylem budujete impérium. Při získání dostatečného vojenského sebevědomí se můžete vrhnout do válčení, bitvy pak probíhají v reálném čase. K dispozici je hra pro jak jednoho, tak více hráčů. Bohužel, ta druhá varianta funguje jen a pouze s dalšími hráči používající Linux.
Od kritiků hra dostala slušných 86 bodů, mezi hráči si získala příznivce v 68 % případů.
Total War: Warhammer stojí na Steamu 60€.
Letem linuxovým herním světem
Závěr
Velké tituly věstí příchod Vánoc, na které se připravují jak herní vývojáři, tak i herní obchody: Steam v poslední době zavedl povinnost používat pouze snímky obrazovky přímo z her, a také změnil systém hodnocení, které kvůli podvodům obsahuje pouze recenze uživatelů, kteří hru koupili na Steamu. GOG zase nově nabízí možnost stáhnout si hru bez DRM, pokud ji uživatel již má zakoupenou na konkurenčním Steamu.
Hodnocení: 100 % špatné • dobré
Nástroje: Tisk bez diskuse


title: Shaním HDD Toshiba 2,5"

maintext:
dnes 23:20 | Nová verze
V knihovně libpng, oficiální referenční knihovně grafického formátu PNG (Portable Network Graphics), byla nalezena 21 letá chyba . Do libpng se dostala 26. června 1995. Opravena je ve verzích libpng 1.6.27, 1.5.28, 1.2.57, 1.0.67, 1.4.20 a 1.7.0beta86 [ reddit ].
dnes 16:00 | Nová verze
dnes 06:00 | Nasazení Linuxu
včera 18:00 | Bezpečnostní upozornění
včera 06:00 | Nová verze
včera 06:00 | Nová verze
Byl vydán Sway ve verzi 0.11. Přehled opravených chyb, změn a novinek v nejnovější verzi tohoto dlaždicového (tiling) správce oken pro Wayland kompatibilního s i3 na GitHubu . Do vývoje se zapojilo 12 vývojářů. Další informace o Sway v příspěvku na blogu hlavního vývojáře Drewa DeVaulta.
27.12. 19:40 | Zajímavý článek
27.12. 19:20 | Zajímavý software
27.12. 19:20 | Zajímavý článek
27.12. 06:00 | Pozvánky
Do pátku 30. prosince probíhá v Hamburku konference 33C3 (Chaos Communication Congress) zaměřená na počítačovou bezpečnost. Program slibuje řadu zajímavých přednášek. Konferenci lze sledovat online, nebo lze také přijmout pozvání na setkání Congress Everywhere do pražského hackerspacu brmlab.


title: Jaderné noviny - 15. 12. 2016: Začleňovací okno 4.10, část 1.

maintext:
Jaderné noviny – 15. 12. 2016: Začleňovací okno 4.10, část 1.
01:00 | Redakce | Jaderné noviny | 381×
Stav vývoje jádra. Citáty týdne: Jani Nikula a Paul McKenney. Začleňovací okno 4.10, část 1.
Stav vývoje jádra
Kernel 4.9 vyšel, stalo se tak 11. prosince. Stěžejní vlastnosti vydání 4.9 zahrnují namátkou vylepšenou bezpečnost díky virtuálně mapovaným zásobníkům, systémová volání funkce klíčů pro ochranu paměti, řízení zahlcení sítě pomocí BBR, podporu architektury Greybus, sdílené rozsahy v souborovém systému XFS (což bude využito např. k odlehčení menších operací kopírování) a mnoho dalšího. Kódové označení se také změnilo na „Roaring Lionus.“ Nakonec bylo ve vývojovém cyklu 4.9 začleněno 16 216 neslučovacích sad změn, čímž se tento vývojový cyklus stal tím doposud nejrušnějším.
Začleňovací okno 4.10 je otevřeno, viz níže.
Stabilní aktualizace: 4.8.13 a 4.4.37 byly vydány 8. prosince, načež je 10. prosince následovaly 4.8.14 a 4.4.38. Aktualizace 4.8.15 a 4.4.39 byly v době psaní tohoto článku v procesu revidování a vyšly 15. prosince.
Citáty týdne
Ale když dáte dohromady svůj hardware, open-source ovladač a chytré lidi, oni už se *podívají* na to, co je pálí, ať už jsou to chyby, které neopravujete, nebo funkce, které vám chybí.
– Jani Nikula
Při programování jsou ty dvě nejobtížnější věci právě poslední dvě, na kterých člověk, který to říká, zrovna pracoval.
– Paul McKenney
Začleňovací okno 4.10, část 1.
Když Linus 11. prosince vydal jádro 4.9, opakoval své varování, že začleňovací okno 4.10 bude kratší než obvykle, aby se přizpůsobilo svátkům. Správcům bylo doporučeno, aby požadavky na začlenění proběhly co nejdříve, a vesměs se tak skutečně stalo. V době psaní tohoto článku, tedy tři dny od otevření začleňovacího okna 4.10, bylo do hlavního repozitáře tempem, které by snad mohlo nějakou dobu vydržet, začleněno na 6 900 neslučovacích sad změn.
Zajímavější z uživatelsky viditelných změn zahrnují:
Došlo k začlenění patchů, omezují zpětný zápis ( writeback throttling ). To by mělo pomoci udržet lepší odezvu systémů při významném objemu zápisů na pozadí.
). To by mělo pomoci udržet lepší odezvu systémů při významném objemu zápisů na pozadí. Architektura arm64 nyní podporuje sondování z uživatelského prostoru ( uprobes ). Nově také dokáže emulovat funkci PAN ( privileged access never ), která chrání paměť uživatelského prostoru před nečekaným, nežádaným přístupem z jádra.
). Nově také dokáže emulovat funkci PAN ( ), která chrání paměť uživatelského prostoru před nečekaným, nežádaným přístupem z jádra. Síťová vrstva nyní podporuje směrování paketů pro každé UID, což je funkce, která pochází ze světa Androidu, kde se používá k nastavení zásad směrování podle aplikace.
Do síťového kódu byla přidána podpora mechanismu pro source routing na základě segmentů v IPv6.
na základě segmentů v IPv6. K dispozici je nový mapovací typ BPF, který implementuje seznam LRU ( least recently used ). Bohužel ale neobsahuje dokumentaci o tom, jak funguje. Zájemci mohou sesbírat nějaké informace ze seznamu změn a testovacího kódu.
). Bohužel ale neobsahuje dokumentaci o tom, jak funguje. Zájemci mohou sesbírat nějaké informace ze seznamu změn a testovacího kódu. Nyní je možné program BPF připojit k řídící skupině, která potom provádí filtrování síťové aktivity všech procesů v rámci dané skupiny.
Programy BPF je možné připojit k odlehčené síťové tunelovací architektuře. Tyto programy mohou sledovat probíhající provoz nebo jej modifikovat za chodu. Ukázkový kód představuje, jak lze této funkce využít.
Subsystém netfilter získal podporu pro „stavové objekty“, zvláště čítače a kvóty. Pro více informací viz tuto zprávu.
Jádro nově může ukládat nějaká náhodná data jako proměnné firmwaru na systémech s firmwarem EFI. Při zavádění systému je pak jde použít k inicializaci generátoru náhodných čísel. To umožňuje přenést entropii z jednoho startu systému do druhého a mělo by to přispět k větší náhodnosti hned po spuštění systému.
Subystém perf events a nástroje uživatelského prostoru se tentokrát dočkaly mnoha změn, viz seznam v tomto commitu.
Mechanismus „zprostředkování zařízení“ umožňuje zpřístupnit softwarově definovaná zařízení skrze rozhraní VFIO. Účelem je usnadnit zpřístupňování zařízení virtuálním hostům. Pro podrobnosti viz Documentation/vfio-mediated-device.txt.
Došlo k začlenění subsystému ovladačů LED v uživatelském prostoru. Pro více informací viz Documentation/leds/uleds.txt a tento článek.
Nově podporovaný hardware zahrnuje: Procesory a systémy: CPU Intel s technologií „Turbo Boost Max.“ Časovače: Mediatek MT2701, globální řadiče časovačů Qualcomm MSM8994, řadiče pinů Qualcomm MSM8994, řadiče Qualcomm časovačů založených na RPM, řadiče časovačů HiSilicon Hi3798CV200 a Hi3516V300, Allwinner A64 a generátory taktu časovačů Renesas r8A7743 a r8a7745. Grafika: HDMI/MHL můstky Bridge Silicon Image SII8620, DVI/HDMI můstky TI TFP410, řadiče displejů ZTE VOU, GPU HiSilicon Hibmc, řadiče MXSFB LCD NXP i.MX23/i.MX28/i.MX6SX a řadiče displejů Amlogic Meson. Průmyslové I/O: A/D převodníky Analog Devices AD7766/AD7767 a ST Microelectronics STM31, potenciostaty Texas Instruments LM91000, senzory teploty Texas Instruments TMP 108, senzory tlaku Honeywell ABP, kvadraturní kodéry ACCES 104-QUAD-8, tříosé akcelerometry Domintech ARD10, digitální akcelerometry MiraMEMS DA311 a DA280, senzory teploty a vlhkosti STMicroelectronics HTS221, gyroskopy Invensense MPU-3050. Různé: DMA enginy ST FDMA, GPIO řadiče systémových zdrojů Altera Arria10, řadiče LED NI PXI NIC78bx, hostitelské řadiče SD/MMC Amlogic S905/GX*, hostitelské řadiče SD/SDIO/eMMC Cadence, periferní ADSP obrazové nahrávače Qualcomm, I2S audio rozhraní Synopsis Designware, HDMI audio rozhraní Analog Devices ADV7511, dvojnásobné USB[3] řadiče MediaTek, jednorázově programovatelné paměti NXP LPC18XX, řadiče jednorázově programovatelných pamětí Broadcom, řadiče LED Holtek Ht16K33, FPGA programátory Altera SoCFPGA Arria10, převodníky z USB na sériové rozhraní Fintek F81532/534, řadiče SPI Marvell Armada 3700, řadiče LPSPI Freescale i.MX, řadiče ventilátorů Microchip TC654/TC655. Sítě: Infiniband přepínače Mellanox Technologies SwitchIB a SwitchIB-2, ethernetové řadiče Oxford Semiconductor OXNAS dwmac, interní PHY Amlogic Meson GXL, ethernetové řadiče QorIQ DPAA, gigabitové ethernetové karty Alacritech Slicoss.
Změny viditelné jaderným vývojářům zahrnují následující:
Nová konfigurační proměnná CONFIG_BUG_ON_DATA_CORRUPTION způsobí, že jádro vyhodí chybu ( kernel oops ), když detekuje poškození dat. V současné době se používá v implementaci spojového seznamu.
způsobí, že jádro vyhodí chybu ( ), když detekuje poškození dat. V současné době se používá v implementaci spojového seznamu. Implementace nízkoúrovňových mutexů byla přepsaná tak, zmizela většina kódu závislá na architektuře.
Došlo k odstranění oznamovače nečinnosti CPU poté, co bylo z jádra odstraněno jeho poslední užití.
Všechny stávající oznamovače připojení CPU za chodu byly převedeny na novou architekturu postavenou na stavových automatech a samotný mechanimus oznamovačů bude do konce začleňovacího okna odstraněn.
Konfigurační mechanismus nyní rozeznává nové klíčové slovo imply . Funguje podobně jako select – až na to, že jmenovanou volbu je možné ručně vypnout, je-li o to zájem.
. Funguje podobně jako – až na to, že jmenovanou volbu je možné ručně vypnout, je-li o to zájem. Nová funkce vfree_atomic() uvolňuje paměť podobně jako vfree() . Takové uvolnění je ale odloženo do pracovní fronty, takže je funkci možné volat v atomickém kontextu.
uvolňuje paměť podobně jako . Takové uvolnění je ale odloženo do pracovní fronty, takže je funkci možné volat v atomickém kontextu. K dispozici je nový mechanismus pro sledování funkčních závislostí mezi jinak nesouvisejícími zařízeními, pro podrobnosti viz dokumentaci.
Architektura s390 nyní dokáže využívat subsystém alokace souvislé paměti.
Normálně by se začleňovací okno 4.10 zavřelo 25. prosince, ale bylo jasné, že začleňování patchů skončí nejpozději 23., přičemž stále zbývalo několik důležitých repozitářů k začlenění, takže se dalo očekávat začlenění ještě spousty změn. K tomu se dostaneme v budoucích Jaderných novinách.
Hodnocení: 100 % špatné • dobré
Nástroje: Tisk bez diskuse


title: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject

maintext:
×
Od 27. do 30. 12. se bude v Hamburku konat konference Chaos Communication Congress zaměřená především na počítačovou bezpečnost. Pro ty, kteří se nezúčastní, se na různých místech po světě pořádají setkání Congress Everywhere. Přijďte se i vy podívat na přenos z konference a popovídat si o prezentovaných i dalších tématech do pražského hackerspace brmlab.
Po pár týždňoch testovania sa do Kubuntu Backports dostala LTS verzia KDE Plasma 5.8 . Oproti (v backports) predchádzajúcej rade 5.6 pribudli vylepšenia multi-screen podpory a appletov (napr. audio mixer zvláda presúvanie aplikácií medzi zariadeniami). System tray a task manager boli prepísané, takže je dosť možné že časť nastavení panelov bude treba zopakovať.
The Document Foundation představila koncept MUFFIN (My User Friendly & Flexible INterface). Jedná se o 4 uživatelská rozhraní LibreOffice. Uživatel si bude moci vybrat to své pravděpodobně již ve verzi LibreOffice 5.3. Ukázka rozhraní Notebook Bar ( Ribbon , Pás karet ) také na blogu designérů LibreOffice.
Byla vydána nová verze 3.5.0 minimalistické linuxové distribuce zaměřené na bezpečnost Alpine Linux ( Wikipedie ). Z novinek lze zmínit například nahrazení kryptografické knihovny OpenSSL knihovnou LibreSSL. Alpine Linux je postaven na standardní knihovně jazyka C musl libc, BusyBoxu a init systému OpenRC.
Co nás ph naučil 2: gsl a zproject
20.12. 23:09 | Přečteno: 582× | Jen tak | | poslední úprava: 21.12. 08:26
předchozím zápisku jsem nastínil CLASS . Nicméně zakládání projektů v C je obtížné, protože je potřeba znát a ovládat spoustu "plumbingu" kolem. Typický C projekt tedy začně jendím souborem, nějakým ručně psaným Makefile a postupně iteruje.
O generování kódu
Pieter generování kódu doporučoval a používal.
5. Learn to use code generators.
I've spoken of GSL before. A general-purpose code generator is an essential tool for a serious programmer. There are a few options. Try them, choose one.
Ten Habits of a Good Programmer
Ovšem generování kódu má obvykle mezi programátory špatnou pověst. Ať vygenerovaný, či ne, kód je kód a bude obsahovat chyby. Opravovat chybu v generátoru bývá těžké. Napojit generátor na build systém je složité. V praxi se tak generování používá u magických věcí jako Google Protocol Buffers, nebo msgpack.
Problém: napojit generátor na build systém je těžké.
Update: mluvím tu o případu, kdy je kód generován v rámci all targetu. To sebou nese nutnost dalších závislostí, takže další řádky v configure.ac, nemožnost experimentovat s vygenerovaným kódem, .... Stejně tak není možné projekt přeložit na vašem malém armu bez věcí jako gsl a zproject. Zproject na to má target code . Ten není součástí hlavního buildu, takže takto generované projekty mají jenom smysluplné závislosti pro sestavení.
Řešení: pokud to není nezbytně nutné, nedělejte to. Člověk, který neumí změnit model a přegenerovat kód stejně není dostatečně kvalifikovaný, aby takové úpravy dělal. A kolegové programátoři budou rádi, pokud budou moci vyenerovaný kód prošpikovat print statementy pro účely ladění.
Problém: výstup je nečitelný, nedá se upravit
Řešení: používejte imatix/gsl. Nebo podobný nástroj.
O GSL
GSL je skriptovací a šablonovací jazyk, který se šablony a modelu vytvoří výstupní dokument. Celé to zní složitě. Ale v zásadě se nejedná o nic jiného, než variantu šablonovacího systému jako je Jinja2 pro Python.
.output "deposits.c" // Generated by C.gsl, do not edit by hand #include int main () { .for deposit printf ("amount=%d, rate=%d, years=%d\
", $(amount), $(rate), $(years)); .endfor }
Šablona zdrojového skriptu vypadá jako kód v jazyce C společně s pár předpisy gsl.
Vstupní model, který gsl zpracovává. Zkoušel jsem přiohnout Jinja2 na něco podobného, protože Python je přeci jenom známějším jazykem, ale gsl je ke svému účelu perfektně postaven. Asi největší výhodou celého tohoto systému je, že je rozdělen na tři navzájem nezávislé části. Skriptovací jazyk/engine gsl, model a potom samotný skript. Díky tomu se s celým systémem velmi dobře "hraje" a zkoumá, co to vlastně dělá. No a měnit šablony je obvykle triviální, protože jde o cílový text a pár značek.
Zproject
Problém: zakládat projekty v C je obtížné.
Řešení: zproject
Zproject je asi největším projektem napsaný v gsl. Jedná se (především) o generátor projektů pro jazyk C (a C++). Vytvořit nový projekt je noční můra každého vývojáře v C. Existují tři způsoby
Zkopírovat nějakou autotools šílenost odvedle IDE řeší všechno Cmake, scons, whatever
Problém je v tom, že jenom build systémem to nekončí. Člověk musí znát jak se generují sdílené knihovny, jak umět paralelní build, jak instalovat soubory, jak dělat skripty pro Travis CI, jak generovat dokumentaci, jak spouštět testy, ... A když napíše konečně všechno to Makefile.am/confiure.ac a přežije tisíce volání autoreconf
AC_PREREQ(2.61) AC_INIT([zyre],[m4_esyscmd([./version.sh zyre])],[zeromq-dev@lists.zeromq.org]) AC_CONFIG_AUX_DIR(config) AC_CONFIG_MACRO_DIR(config) AC_CONFIG_HEADERS([src/platform.h]) AM_INIT_AUTOMAKE([subdir-objects tar-ustar foreign]) m4_ifdef([AM_SILENT_RULES], [AM_SILENT_RULES([yes])]) PV_MAJOR=`echo $PACKAGE_VERSION | cut -d . -f 1` PV_MINOR=`echo $PACKAGE_VERSION | cut -d . -f 2` PV_PATCH=`echo $PACKAGE_VERSION | cut -d . -f 3` AC_DEFINE_UNQUOTED([PACKAGE_VERSION_MAJOR],[$PV_MAJOR], [ZYRE major version]) AC_DEFINE_UNQUOTED([PACKAGE_VERSION_MINOR],[$PV_MINOR], [ZYRE minor version]) AC_DEFINE_UNQUOTED([PACKAGE_VERSION_PATCH],[$PV_PATCH], [ZYRE patchlevel]) AC_SUBST(PACKAGE_VERSION) LTVER="2:0:1" AC_SUBST(LTVER) ZYRE_ORIG_CFLAGS="${CFLAGS:-none}" AC_PROG_CC AC_PROG_CC_C99 AM_PROG_CC_C_O AC_LIBTOOL_WIN32_DLL AC_PROG_LIBTOOL AC_PROG_SED AC_PROG_AWK PKG_PROG_PKG_CONFIG
... nějaká dobrá duše bude chtít překládat pod Windows, takže nebohý programátor bude zkoumat, jak to napsat v CMake. A popravdě neexistuje žádný podstatný rozdíl mezi autotools a CMake, ani jako mezi rcs a csv.
cmake_minimum_required(VERSION 2.8) project(zyre) enable_language(C) enable_testing() set(SOURCE_DIR ${CMAKE_CURRENT_SOURCE_DIR}) set(BINARY_DIR ${CMAKE_CURRENT_BINARY_DIR}) foreach(which MAJOR MINOR PATCH) file(STRINGS "${SOURCE_DIR}/include/zyre.h" ZYRE_blah blah string(REGEX MATCH "#define ZYRE_VERSION_${which} ([0-9_]+) blah if (NOT ZYRE_REGEX_MATCH) message(FATAL_ERROR "failed to parse ZYRE_VERSION_ blah blah endif() set(ZYRE_${which}_VERSION ${CMAKE_MATCH_1}) endforeach(which) set(ZYRE_VERSION ${ZYRE_MAJOR_VERSION}.${ZYRE_MINOR_VERSION}. blah include(CheckIncludeFile) CHECK_INCLUDE_FILE("linux/wireless.h" HAVE_LINUX_WIRELESS_H) CHECK_INCLUDE_FILE("net/if_media.h" HAVE_NET_IF_MEDIA_H) include(CheckFunctionExists) CHECK_FUNCTION_EXISTS("getifaddrs" HAVE_GETIFADDRS) CHECK_FUNCTION_EXISTS("freeifaddrs" HAVE_FREEIFADDRS) include(CheckIncludeFiles) check_include_files("sys/socket.h;net/if.h" HAVE_NET_IF_H) if (NOT HAVE_NET_IF_H) CHECK_INCLUDE_FILE("net/if.h" HAVE_NET_IF_H) endif() file(WRITE ${BINARY_DIR}/platform.h.in " #cmakedefine HAVE_LINUX_WIRELESS_H #cmakedefine HAVE_NET_IF_H #cmakedefine HAVE_NET_IF_MEDIA_H #cmakedefine HAVE_GETIFADDRS #cmakedefine HAVE_FREEIFADDRS ") configure_file(${BINARY_DIR}/platform.h.in ${BINARY_DIR}/platform.h)
Zprojekt tedy přichází s řešením, modelem.
Todo je model projektu zyre.
IANA-assigned UDP port for ZRE Once per second
Na základě modelu zprojekt vygeneruje strukturu projektu, čili adresáře doc, include a src. V doc jsou manuálové stránky generované ze speciálních sekcí ve zdrojových souborech skriptem mkman. Adresář include obsahuje veřejné API, s tím, že projekt.h je hlavním souborem projektu. A v src jsou potom zdrojové kódy, hlavičkové soubory soukromých tríd a další soubory jako pkg-config, konfigurační soubory, anebo systemd předpisy.
Všechen kód ze tříd putuje do sdílené knihovny, v tomto případě libzyre.so.1. Tím je libovolný zproject projekt i sdílenou knihovnou, pokud obsahuje alespoň jednu veřejnou třídu. Zprojekt vygeneruje zároveň i testovací funkce, jako zyre_test. Takže make check spustí testy všech tříd, a make memcheck je spustí pod valgrind, takže se rovnou otestují i případně problémy s pamětí.
V základu zprojekt generuje předpisy pro autotools a CMake. Ovšem je k dispozici hromada skriptů, které umí generovat jiné zajímavé věci.
Balíkářské informace (zproject_redhat.gsl) a (zproject_debian). Build systém gyp (zproject_gyp.gsl) Docker file (zproject_docker.gsl Testy pro Travis (zproject_travis.gsl
Draft API
Základ draft API byl položen ve SVatém^WPieterově zápisku The End of Software Versions. Hlavní myšlenkou je, že verze software je jako obvykle umělý konstrukt. Důležité je, které protokoly (standardy) daný program podporuje a v jaké verzi. Autoři prohlížečů to pochopili dávno. Takže dneska se nikdo neptá na aktuální verzi Firefox, nebo Chrome. Zajímavá otázka je jenom - podporuje aktuální verze standard foobar 4.0, nebo ne?
Zproject implementuje contract lifecycle tak, že pomocí konceptu draft API (a méně zajímavého deprecated) umožňuje projektům libovolně rozšiřovat a přídávat nová API s tím, že ta označená jako draft, se ve výchozím stavu nepřeloží.
Celé to potom vede k filozofii dávejte všechno do master větve, takže poslední vydání libzmq a czmq ani nepoužívají release forky, jako tomu bylo v minulosti. Viz Git Branches Considered Harmful, nebo A succesful Git branching model considered harmful
API model
Už jen ve stručnosti, zproject obsahuje i generátory bindingů. Díky tomu, jakje CLASS striktní, tak je možné popsat model API v XML. A později vygenerovat dopovídající binfing. Zajímavostí je nástroj mkapi.py, který z C souborů vytvoří XML model.
Hodnocení: 83 % špatné • dobré
Komentáře
Vložit další komentář
21.12. 02:29 Ondrej Santiago Zajicek
Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject 21.12. 02:29 Ondrej Santiago ZajicekRe: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject
21.12. 12:14 cxx
Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject 21.12. 12:14 cxxRe: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject
21.12. 12:20
Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject 21.12. 12:20 dumblob | skóre: 9 | blog: dumblog Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject
21.12. 16:19
Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject 21.12. 16:19 kralуk | skóre: 29 | blog: Untitled Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject
21.12. 19:55
Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject 21.12. 19:55 deda.jabko | skóre: 23 | blog: blog co se jmenuje "každý den jinak" | za new york city dvakrát doleva a pak už se doptáteRe: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject
21.12. 22:23
Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject 21.12. 22:23 pavlix | skóre: 53 | blog: pavlix Re: Co nás ph naučil 2: gsl a zproject
Založit nové vlákno • Nahoru


title: Událo se v týdnu 51/2016

maintext:
Událo se v týdnu 51/2016
00:01 | Redakce | Novinky | 247×
Ucelený přehled článků, zpráviček a diskusí za minulých 7 dní.
Články
Ucelený přehled článků, zpráviček a diskusí za minulých 7 dní.
17.12.2016 00:01 | Redakce | Přečteno: 1025x | Komentářů: 0
Stav vydání jádra. Citáty týdne: Thomas Graf a Linus Torvalds. Debata o hodnotě XDP.
19.12.2016 00:55 | Redakce | Přečteno: 1853x | Komentářů: 3
Technologie na jazyku v době vánočního obžerství. Pilulky pro lepší zážitek ze samořízených aut i aplikací virtuální reality. Jak do programů dostat „zdravý rozum“. GMO tabák zrychluje fotosyntézu. Qubity, Galileo, eSIM, temná hmota a děti tří rodičů.
20.12.2016 12:15 | Redakce | Přečteno: 874x | Komentářů: 0
ThinkPad X1 Yoga: Spolehlivost nikdy nebyla tak atraktivní. Ransomware vs. útoky zevnitř. Rekordní vánoční online nakupování vrcholí. Útoky DDoS – kriminální ekosystém vydírání.
21.12.2016 00:01 | Redakce | Přečteno: 956x | Komentářů: 4
Zprávičky
Mozilla.cz informuje o stránce Firefox Hardware Report zpřístupňující agregované informace o tom, na jakém hardwaru běžně uživatelé Firefox spouští. Data pochází z telemetrie, kterou Firefox volitelně odesílá. Mimo jiné se podle dat z telemetrie Mozilla rozhoduje, kterým směrem prioritizovat další vývoj.
18.12.2016 06:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 25
Po dva a půl roce od vydání verze 015 (zprávička) byl vydán GoboLinux ve verzi 016. Jedná se o alternativní linuxovou distribuci, jež nedodržuje standardní hierarchii souborového systému (FHS), nýbrž jsou jednotlivé programy instalovány do vlastních adresářů. Nejnovější verze GoboLinuxu přichází například s nástrojem pro virtualizaci Runner, správcem síťových připojení GoboNet nebo vyladěným správcem oken Awesome. Více v poznámkách k vydání.
18.12.2016 14:30 | Ladislav Hagara | Komentářů: 7
Po sedmi měsících vývoje od vydání GNU Hurd 0.8, GNU Mach 1.7 a GNU MIG 1.7 byl vydán GNU Hurd 0.9, GNU Mach 1.8 a GNU MIG 1.8. Cílem projektu GNU Hurd je nahrazení unixového jádra sadou serverů běžících nad mikrojádrem GNU Mach. GNU MIG je nástroj potřebný pro překlad GNU Hurd a GNU Mach.
19.12.2016 06:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Andrius Štikonas oznámil na svém blogu vydání verze 3.0 grafického správce diskových oddílů KDE Partition Manager. V nejnovější verzi lze například konfigurovat jak LVM nad LUKS, tak LUKS nad LVM. Ukázka nových vlastností také na YouTube.
19.12.2016 06:06 | Ladislav Hagara | Komentářů: 1
Byla vydána Samba, svobodná implementace síťového protokolu SMB/CIFS, ve verzích 4.5.3, 4.4.8 a 4.3.13. Řešeny jsou 3 bezpečnostní chyby CVE-2016-2123, CVE-2016-2125 a CVE-2016-2126.
19.12.2016 17:17 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Byla vydána verze 3.0.0 aplikace Piwik, svobodné alternativy ke Google Analytics. Nejnovější Piwik přináší řadu vylepšení. Proveden byl redesign Piwiku. Opraveno bylo 287 chyb. Na jejich opravě se podílelo 27 přispěvatelů.
19.12.2016 18:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 1
Byla vydána verze 7.4 sady aplikací pro SSH komunikaci OpenSSH. Nejnovější verze řeší především několik chyb. Mimo jiné také 4 bezpečnostní chyby: CVE-2016-10009, CVE-2016-10010, CVE-2016-10011 a CVE-2016-10012. Na straně serveru byla odstraněna podpora SSH verze 1. Klient ve výchozím stavu již nenavrhuje 3des-cbc.
19.12.2016 22:55 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Společnost Google na svém blogu věnovaném počítačové bezpečnosti představila projekt Wycheproof. Jedná se sadu bezpečnostních testů, pomocí kterých lze testovat kryptografické knihovny na známé slabiny. První testy byly naprogramovány v Javě. Zdrojové kódy Wycheproofu jsou k dispozici pod licencí Apache 2.0.
20.12.2016 06:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Byla vydána verze 2.0 správce RPM balíčků DNF (Wikipedie) a verze 1.0 základních rozšíření DNF. Přehled změn v poznámkách k vydání (DNF, Core DNF Plugins). DNF (Dandified Yum) je nástupcem správce balíčků Yum. Od Fedory 18 bylo možné DNF používat současně s výchozím Yumem. Ve Fedoře 22 byl již výchozím správcem balíčků DNF.
20.12.2016 14:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Byly vyhlášeny výsledky soutěže o nejlepší diplomové projekty věnované open source v rámci IT SPY 2016 (zprávička). Nejlepší open source diplomové projekty jsou: Detekce bezpečnostních chyb pomocí statické analýzy kódu (David Formánek), Optimalizace distribuovaného kolektoru síťových toků (Jan Wrona) a Testování aplikací s využitím Linuxových kontejnerů (Matúš Marhefka).
20.12.2016 19:15 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Byla vydána verze 2.8.0 QEMU (Wikipedie). Přispělo 201 vývojářů. Provedeno bylo více než 1 900 commitů. Přehled úprav a nových vlastností v seznamu změn.
21.12.2016 06:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Byla vydána verze 2.2 video editoru OpenShot. Představení nových vlastností na YouTube. Zdrojové kódy jsou k dispozici na GitHubu. Ke stažení je balíček ve formátu AppImage.
21.12.2016 09:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Od 27. do 30. 12. se bude v Hamburku konat konference Chaos Communication Congress zaměřená především na počítačovou bezpečnost. Pro ty, kteří se nezúčastní, se na různých místech po světě pořádají setkání Congress Everywhere. Přijďte se i vy podívat na přenos z konference a popovídat si o prezentovaných i dalších tématech do pražského hackerspace brmlab.
21.12.2016 10:42 | Jan Hrach | Komentářů: 2
Soudní dvůr Evropské unie rozhodl (tisková zpráva) ve spojených věcech C-203/15, C-698/15: Členské státy nemohou uložit poskytovatelům služeb elektronických komunikací obecnou povinnost uchovávat údaje. Unijní právo brání plošnému a nerozlišujícímu uchovávání provozních a lokalizačních údajů, avšak členské státy mohou preventivně stanovit cílené uchovávání těchto údajů za výlučným účelem boje proti závažné trestné činnosti za podmínky, že takové uchovávání je omezeno na to, co je nezbytně nutné, pokud jde o kategorie údajů, které mají být uchovávány, komunikační prostředky, na něž se toto uchovávání vztahuje, dotčené osoby a dobu trvání uchovávání. Přístup vnitrostátních orgánů k uchovávaným údajům musí podléhat určitým podmínkám, a to zejména předchozímu přezkumu ze strany nezávislého orgánu a tomu, že údaje musí být uchovávány na území Unie.
21.12.2016 12:15 | Ladislav Hagara | Komentářů: 13
Po pár týždňoch testovania sa do Kubuntu Backports dostala LTS verzia KDE Plasma 5.8. Oproti (v backports) predchádzajúcej rade 5.6 pribudli vylepšenia multi-screen podpory a appletov (napr. audio mixer zvláda presúvanie aplikácií medzi zariadeniami). System tray a task manager boli prepísané, takže je dosť možné že časť nastavení panelov bude treba zopakovať.
21.12.2016 19:30 | Andreeee | Komentářů: 0
The Document Foundation představila koncept MUFFIN (My User Friendly & Flexible INterface). Jedná se o 4 uživatelská rozhraní LibreOffice. Uživatel si bude moci vybrat to své pravděpodobně již ve verzi LibreOffice 5.3. Ukázka rozhraní Notebook Bar (Ribbon, Pás karet) také na blogu designérů LibreOffice.
21.12.2016 20:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 17
Nadace Raspberry Pi představila na konci září PIXEL (Pi Improved Xwindows Environment, Lightweight), nové výchozí desktopové prostředí pro Raspberry Pi (zprávička). Včera byl představen PIXEL také pro PC a MAC. Na PC a MAC lze tak používat stejné prostředí a stejné aplikace jako na Raspberry Pi. Výjimkou jsou Minecraft a Wolfram Mathematica. Nadace má licenci k jejich používání pouze pro Raspberry Pi. Ke stažení je obraz Debianu Jessie s PIXELem. Stačí jej stáhnout a vypálit na DVD nebo uložit na USB flash disk. K uložení na USB flash disk nadace doporučuje použít Etcher.
22.12.2016 09:45 | Ladislav Hagara | Komentářů: 10
Po devíti měsících byla vydána nová verze 2.46 svobodného multiplatformního balíku internetových aplikací SeaMonkey. Přehled novinek v poznámkách k vydání.
22.12.2016 17:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 2
Byla vydána nová verze 3.5.0 minimalistické linuxové distribuce zaměřené na bezpečnost Alpine Linux (Wikipedie). Z novinek lze zmínit například nahrazení kryptografické knihovny OpenSSL knihovnou LibreSSL. Alpine Linux je postaven na standardní knihovně jazyka C musl libc, BusyBoxu a init systému OpenRC.
22.12.2016 18:00 | Ladislav Hagara | Komentářů: 6
Byla vydána verze 0.12.0 správce balíčků GNU Guix a na něm postavené systémové distribuce GuixSD (Guix System Distribution). Na vývoji se podílelo 76 vývojářů. Přibylo 853 nových balíčků. Jejich aktuální počet je 4 599. Aktualizována byla také dokumentace.
22.12.2016 22:55 | Ladislav Hagara | Komentářů: 9
Byl vydán Flatpak (Wikipedie) ve verzi 0.8.0. Jedná se o první stabilní verzi z řady 0.8 s dlouhodobou podporou. Flatpak technologie umožňuje distribuovat aplikace v podobě jednoho instalačního souboru na různé distribuce a jejich různá vydání. Videoukázka instalace vývojového prostředí MonoDevelop pomocí Flatpaku na YouTube.
23.12.2016 12:11 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Byla vydána verze 3.6.0 programovacího jazyka Python. Přehled novinek v aktualizované dokumentaci. Podrobný přehled změn v Changelogu.
23.12.2016 12:44 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Red Hat zveřejnil finanční výsledky za třetí čtvrtletí fiskálního roku 2017. Tržby činily 615 milionu dolarů, tj. meziroční nárůst 18 %. Za celý fiskální rok 2017 by měly činit kolem 2,4 miliardy dolarů.
23.12.2016 13:55 | Ladislav Hagara | Komentářů: 0
Otázky v diskusi
Nabídky zaměstnání
Nové IT a linuxové nabídky zaměstnání ze serveru www.abcprace.cz.
Hodnocení: - zatím nehodnoceno špatné • dobré zatím nehodnoceno
Nástroje: Tisk bez diskuse


maintext:
Týden na ScienceMag.cz: Proč je kolem nás jedniček víc než jiných číslic
14.12. | Redakce | Různé | 1841×
Chatbot simuluje mrtvého: praktický experiment. Zlaté katalyzátory pod lupou. Benfordův zákon: dá se různé rozložení číslic v řadě souborů nějak jednoduše odvodit? Svět českých start-upů, software je populárnější než nanotechnologie. Proč lidoopi nemluví. Začínají se objevovat první přehledy nejdůležitějších vědeckých událostí roku.
Hovory s mrtvým
Pokud se pokusíme vytvořit konverzačního robota, který bude simulovat mrtvého, jak na to budou reagovat pozůstalí – přátelé a příbuzní? Přijde jim to morbidní nebo jinak nevhodné? Budou aplikaci používat, nebo by je „rozhovor“ s chatbotem ještě víc rozlítostňoval? Potřeba jsou empirická data, musí se to prostě zkusit (mnohokrát a v různých formách). A podobný projekt již běží…
Plus v této souvislosti ještě několik úvah na související témata. Měli bychom se snad s ohledem na své blízké snažit po sobě nechávat co největší digitální stopu, aby nás měli co nejvěrněji k dispozici i po smrti? A co chatbot simulující živé lidi? Má člověk nějaká práva na svou „digitální kopii“?
Jedniček hodně, devítek pomálu
Benfordův zákon je poměrně známé pravidlo, podle něhož v určitých souborech dat převládá jednička a čím vyšší číslice, tím je zastoupena méně často. Používá se třeba k odhalování účetních nebo volebních podvodů. Náš text ukazuje, že množství souborů, které se řídí Benfordovým zákonem, je ve skutečnosti mnohem větší, uplatňuje se při násobení náhodných čísel a vůbec v datech, která se vybírají maximálně náhodně nebo se jejich různé zdroje míchají. Dá se celý zákon ale nějak jednoduše (pochopitelně pro nás nematematiky) odvodit? Samozřejmě určité náznaky jsou triviální, v každé ulici s číslem 9 musí být číslo 1, ale naopak to neplatí, atd.
Ekonomika prý na start-upech bude stát těžko
České startupy málokdy vyvíjí produkty v klíčových technologiích (nanotechnologie, pokročilé materiály), na nichž by v budoucnu mohl být postaven rozvoj české ekonomiky. Místo toho většina nabízí inovativní softwarová řešení. Možná i proto za hlavní výzvu označují startupisté vstup na zahraniční trhy, kde jejich produkty naráží na konkurenci stovek obdobných produktů. Tolik alespoň studie Aspen Institute Prague.
Poznámka: U softwaru jsou relativně nízké vstupní náklady, snadná distribuce, dosud málo regulace. Je pak div, že nikdo neprodává nanoroboty?
Hmyzí lepidla konkurují těm syntetickým
Lepivé látky produkuje velmi různorodá sbírka živočichů: pavouci, bourec morušový, chobotnice či mlok. Některé z těchto látek mohou být do budoucna i konkurencí pro syntetická lepidla, bývají totiž mj. biokompatibilní. Speciálně se zastavíme u lepivých látek v hedvábí a dalších „hmyzích“ lepidlech (čtenáři Ondřeje Sekory, vzpomínejte…). Plus něco o dějinách lepidel, od neandrtálců přes starověk po průmyslovou revoluci.
Je problém v anatomii, nebo v mozku?
Proč je tak těžké naučit šimpanze mluvit? Experimenty s makaky naznačují, že překážka nespočívá v anatomii. Na druhé straně, kdyby šimpanz nedokázal zvládnout lidskou řeč kvůli mozku, není pak divné, že někteří hodně rozumí, ovládají gesta hluchoněmých nebo pracují s klávesnicí? A můžeme z toho všeho něco odvozovat o počátcích jazyka v evoluci člověka?
Zlaté nanotechnologie a oxid uhelnatý
Oxidace oxidu uhelnatého na uhličitý je důležitou reakcí – v ochranných maskách hasičů nebo reakčních směsích, z nichž chceme CO odstranit. Zajímavé ovšem je, když potřebujeme provést tuto oxidaci selektivně, aniž by se třeba oxidoval přítomný vodík. Mohou se zde uplatnit zlaté katalyzátory v nanoformě. Teprve nyní ale získáváme přesnější představu o tom, jak a proč vlastně tyto zlaté částice fungují.
Krátce
Před 240 lety byl v Praze instalován první hromosvod. Došlo k tomu 7. prosince 1776 na střeše vyšehradské zbrojnice.
Život má šanci i v atmosféře hnědých trpaslíků. Hlavně ve vrchních vrstvách těchto polohvězd mohou panovat pro život (pozemského typu) příznivé teploty a už zde byla detekována i kapalná voda.
Kdo má velké břicho? Býložravci, nebo masožravci? Zdánlivě je to jasné, sní více kráva trávy nebo vlk krávy? Proč se ale u savců předpoklady hezky potvrdí, zatímco u dinosaurů to vyjde jinak?
Přehled nejdůležitějších událostí ve vědě v roce 2016. Satelit s kvantovou kryptografií. Gravitační vlny. Počítač triumfuje nad člověkem v Go. Periodická tabulka roste.
Mars One posouvá termíny cest na Mars. První cesta s lidmi se nyní plánuje na rok 2032, dosud se uváděl už rok 2026.
ErythroMer: Umělá krev v prášku. Hemoglobin a polymer, rozpustit ve vodě, zatřepat a je to. Umělá krev dokáže přenášet kyslík – samozřejmě použitelné je to jen jako první pomoc, protože krev má i řadu jiných funkcí.
Pavel Houser
Hodnocení: 100 % špatné • dobré
Nástroje: Tisk bez diskuse


title: Neionizující záření

maintext:
×
Od 27. do 30. 12. se bude v Hamburku konat konference Chaos Communication Congress zaměřená především na počítačovou bezpečnost. Pro ty, kteří se nezúčastní, se na různých místech po světě pořádají setkání Congress Everywhere. Přijďte se i vy podívat na přenos z konference a popovídat si o prezentovaných i dalších tématech do pražského hackerspace brmlab.
The Document Foundation představila koncept MUFFIN (My User Friendly & Flexible INterface). Jedná se o 4 uživatelská rozhraní LibreOffice. Uživatel si bude moci vybrat to své pravděpodobně již ve verzi LibreOffice 5.3. Ukázka rozhraní Notebook Bar ( Ribbon , Pás karet ) také na blogu designérů LibreOffice.
Neionizující záření
26.11. 22:40 | Přečteno: 1513× | Expresivní zabručení | | poslední úprava: 2.12. 09:20
Ionizující záření
Kdysi dávno pod jedním z mých příspěvků proběhla krátká diskuse týkající se účinků ionizujícího záření na živou hmotu. Dneska se na to pokusím navázat, ale popořadě. Prvně definice.
alias ionizující radiace a nebo také prostě a jednoduše lidově známo jako „radiace“ je záření, které má dostatečnou kinetickou energii k vyražení elektronů z atomů či molekul, tedy k jejich ionizaci. Takové záření má poměrně známé účinky v případě působení na živý materiál a má vyhrazeno i svůj mezinárodně uznávaný symbol:
Takové záření bývá nejčastěji emitováno při radioaktivním rozpadu/přeměně jádra některého radionuklidu, ovšem není to nutná podmínka. Mezi ionizující záření řadíme především:
Alfa záření – proud alfa částic; silně ionizující avšak také nejméně pronikavý druh záření, dá se odfiltrovat listem papíru.
Beta záření – proud beta částic či volných elektronů/pozitronů; méně ionizující avšak o to pronikavější druh záření k jehož odstínění už je potřebný alespoň velmi tenký plátek kovu, kupř. hliníková fólie
Gama záření – vysoce energetické elektromagnetické záření s vlnovou délkou menší než 10 pikometrů a frekvencemi nad 10 exahertzů; velmi pronikavý druh záření, obtížně stínitelný (nejlépe silnými olověnými pláty), velká množství tohoto záření jsou emitována kupř. v případě jaderného výbuchu
X-rays alias Rentgenovo záření – asi netřeba blíže popisovat. Hojně využívaný druh záření v radiologii s velmi krátkou vlnovou délkou a dobrou penetrací různorodým materiálem. Setká se s ním každý na oddělení RTG v libovolné nemocnici.
Velmi tvrdé ultrafialové záření – záření s energií větší než 10eV (do 124nm vlnové délky). Toto záření zhruba koresponduje s ionizační energií kyslíku a vodíku a přichází především z vesmíru a slunce. Není potřeba se ovšem obávat, protože reaguje s kyslíkem (s kyslíkem za vzniku ozónu; z jisté části je tak vlastně prospěšné) a dusíkem v naší atmosféře která ho tak účinně stíní.
Neutronové záření – volný proud neutronů, který není sám o sobě ionizující avšak skrze proces neuronové aktivace je schopen radioaktivitu u běžných materiálů vyvolat; díky vysoké kinetické energii jeden z nejnebezpečnějších druhů s kterým se můžeme setkat při termojaderné explozi či v urychlovačích.
Neionizují záření
Definováno jako jakýkoliv jiný druh elektromagnetického záření, který nenese dostatečné množství energie k přímé ionizaci atomů či molekul. Mezi takové záření se řadí vše od UVA (černé světlo) přes viditelné světlo, infračervené záření, mikrovlny, radiové vlny, dlouhé vlnové délky až po statická elektromagnetická pole. Neionizující záření není samo o sobě pro biologický materiál nijak nebezpečné, ovšem mezi nebezpečné známé účinky patří:
Fotoionizace či dostatečné dávky viditelné části a infračerveného záření, které mohou způsobit excitaci elektronů – týká se to především velmi silných laserů 1 (Titanovo-safírové lasery). Taková zařízení mají dedikován vlastní výstražný symbol, kterým musí být označena:
Přímý ohřev, či ohřev skrze indukované proudy – v první řadě hrozí nebezpečí popálenin než čehokoliv jiného. Tyto efekty mají mikrovlny, viditelná porce světla a IR záření v dostatečných dávkách ovšem ve výjimečných případech se může týkat i nižších frekvencí.
Jakékoliv neionizující záření nemá dostatečné množství energie k ionizaci atomů však může šoupat s konfigurací valenčních vrstev atomů či může měnit spin (magnetická rezonance). Ty se projevují termálními efekty, tedy stejné nebezpečí jako v předchozím bodě – popáleniny.
Výstražný symbol:
Rozdíly
Hranice mezi ionizujícím a neionizujícím zářením není pevně stanovena, protože ionizační potenciál různých prvků je taktéž různý. Ovšem jeden rozdíl i tak mezi nimi je. Ionizující záření se mnohem snáze díky svým účinkům měří.
Pro pořádek dodám že v současné době nejsou známy žádné mutagenní účinky v případě působení neionizujícího záření na živou tkáň ani fakt že by nějaké mutagenní účinky neionizující záření mělo způsobovat, ovšem jde o předmět probíhajícího vědeckého zkoumání.
RADIO VATICANA - Santa Maria di Galeria
Krátká verze
V roce 1957 nechal Svatý stolec na předměstí Říma poblíž italské vesnice Cesano vybudovat s velkou slávou radiovou stanici…radiovou stanici…ono je to spíš velice solidní pole vysílačů za které by se ani soudruzi z SSSR se svými radary nemuseli vůbec stydět. Viz StreetView z oblasti. Vysílače vysílají „Slovo Boží“ resp. slovo papežovo na krátkých a středních vlnách do celého světa. Vysílací výkon v součtu dost pravděpodobně přesahuje 1MW energie.
Problémy začaly když se v oblasti poblíž vysílačů začali usidlovat rezidenti z blízkého Říma. Vysílání je tak silné, že rádio svým vysíláním ruší špatně odstíněné elektrické spotřebiče a dokonce natolik silné, že se dle obyvatelů indukuje i na trubkách kovových dešťosvodů. Mnohem vážnější problém ovšem je, že dle výzkumu nařízeného krajem je v okruhu 6km od vysílače až 7× vyšší pravděpodobnost výskytu leukémie či jiných zhoubných onemocnění u dětí v kategorii 0-14let než je průměr v celé zemi![2] Dle jezuitského řádu provozujícího rádio je celá událost samozřejmě pouhou náhodou, která nemá s vysíláním rádia nic společného a dlouhé roky se vede spor o to aby rádio své vysílání přerušilo či alespoň omezilo vysílací výkon. Celá situace se značně komplikuje ještě tím, že pozemky na kterých jsou vysílače umístěny byly v roce 1952 prohlášeny Italskou Republikou za zahraniční území Vatikánského státu, takže vlastně jde o mezinárodní spor který se nedá vyřešit dle národního práva ale musí se řešit jako spor mezinárodní. Dodám, že nařízené měření zjistili překročení národních Italských limitů pro vysílání a to hned 3× a že samotný řád/stolec (či kdo o tom vlastně rozhoduje) spíš přizná, že země není placatá než že přestane vysílat do světa.
Podrobnosti viz v článku na Wikipedii.
Dlouhá verze
the Invisible Word
Můj názor
Osobně se považuju spíš více za skeptika, no na druhou stranu jsem radši o něco malinko stáhl výkon na všech vysílačích na kterých můžu, čistě pro jistotu samozřejmě Není vůbec potřebné aby to pražilo do vzduchu víc než je potřeba, především když je všeobecně známo že frekvence 2,4Ghz v nelicencovaném pásmu je rezonanční frekvencí vody a když jedna anténa mi leží téměř u hlavy. Osobně by mě ani nenapadlo se tímto problémem zabývat, no bohužel se stalo. Napadá vůbec někoho jak změřit či vypočítat efektivní kumulativní dávku veškerého neviditelného neionizujícího záření za určitou dobu v místě expozice? Slyšel už někdo o podobném případě? Přecejen je pravdou že docela silných vysílačů je v okolí poměrně dost a v podstatě vysílají nepřetržitě od dob mého narození, den co den, 24/7. Když už jsem omezil spotřebu masa na minimum, zavrhl kapitalismus jako budoucnost rozvoje naší socialistické federace republik, mohl bych ještě v rámci osvětových opatření odfiltrovat nadbytečný elektrosmog ze svého pokoje pro pokoj v mé skromné buddhistické duši. Ostatně ne náhodou by se dalo motto kurie přepsat na „Absence of evidence isn't evidence of absence“[2]. Vaše ctěné názory a náměty na flejm prosím zanechávejte v sekci určené pro komentáře.
Zná-li někdo jiné zdroje, sem s nimi. Za sledované období 1987-1998, 40 dospělých a 8 dětí zemřelo vlivem leukémie – za data díky Matlákovi
Hodnocení: 90 % špatné • dobré
Komentáře
Vložit další komentář
26.11. 22:55
Re: Neionizující záření 26.11. 22:55 alkoholik | skóre: 35 | blog: Alkoholik Re: Neionizující záření
26.11. 23:05
Re: Neionizující záření 26.11. 23:05 pc2005 | skóre: 32 | blog: GardenOfEdenConfiguration | liberecRe: Neionizující záření
26.11. 23:38
Re: Neionizující záření 26.11. 23:38 hypvofxy | skóre: 5 | blog: hypvofxy Re: Neionizující záření
27.11. 03:06
Re: Neionizující záření 27.11. 03:06 Bedňa | skóre: 33 | blog: Žumpa | HorňanyRe: Neionizující záření
27.11. 20:09 Kvakor
Re: Neionizující záření 27.11. 20:09 KvakorRe: Neionizující záření
28.11. 13:40 Nobody
Re: Neionizující záření 28.11. 13:40 NobodyRe: Neionizující záření
28.11. 14:45
Re: Neionizující záření 28.11. 14:45 trekker.dk | skóre: 71Re: Neionizující záření
28.11. 17:39
Re: Neionizující záření 28.11. 17:39 Georgius | skóre: 22 | blog: jirka Re: Neionizující záření
Založit nové vlákno • Nahoru


maintext:
×
Od 27. do 30. 12. se bude v Hamburku konat konference Chaos Communication Congress zaměřená především na počítačovou bezpečnost. Pro ty, kteří se nezúčastní, se na různých místech po světě pořádají setkání Congress Everywhere. Přijďte se i vy podívat na přenos z konference a popovídat si o prezentovaných i dalších tématech do pražského hackerspace brmlab.
The Document Foundation představila koncept MUFFIN (My User Friendly & Flexible INterface). Jedná se o 4 uživatelská rozhraní LibreOffice. Uživatel si bude moci vybrat to své pravděpodobně již ve verzi LibreOffice 5.3. Ukázka rozhraní Notebook Bar ( Ribbon , Pás karet ) také na blogu designérů LibreOffice.
Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
3.12. 18:51 | Přečteno: 1740× | Debian | poslední úprava: 7.12. 08:17
Můj milý deníčku, moje nejmilejší kámoška má ještě ty Woknousy a poslala mi zazipovaný ňáký ty soubory. Je jich docela dost a protože je pořádkumilovná, tak je má uspořádaný to těch adresářů, složek, nebo jak se to u nich na Marsu jmenuje. Takže má třeba složku "Jája a Pája", "Pískoviště" a tak podobně. No, tak 'sem to normálně rozbalila (fakt normálně, unzip soubor_od_kamosky.zip) a vono mi to zmr>ilo >e>tinu. Co stim ?Vážená slečno, řešení je prosté - buď kamarádce nainstalujete nějakou Linuxovou distribuci (pro začátečnici asi nejlépe gentoo nebo LFS, aby pochopila jak co funguje), nebo si to musíte rozbalit jinak a lépe. A o tom je tento zápis.
Perex je zcela smyšlený, ale založený na skutečné události. Mám několikagigový zip a v něm řádově několik tisíc souborů s pojmenováním diaktitikou. Bohužel musím konstatovat, byť nerad, že stav rozbalování zipů v Debianu je ještě nyní problematický. Takže, kudy cesta nevede:
unzip - člověk by čekal, že si s tím poradí. Bohužel, soudruzi ři návrhu nepočítali s tím, že by někdo mohl mít jiné kódování. Smůla unzip -O - to by mělo teoreticky fungovat, prý to funguje v Ubuntu, ale Debianní unzip tento přepínač prostě nezná. Neortodoxní řešení č. 2 je dole ! find . -type f -exec convmv -f cp1250 -t utf-8 {} --notest \; find . -type f -exec convmv -f cp852 -t utf-8 {} --notest \;
cd /tmp sudo apt-get install wine32 wget http://www.7-zip.org/a/7z1604.exe wine 7z1604.exe
Nechápu proč nebo jak, ale po rozbalení si s tím prostě convmv neporadí. Taklže zbývá jediné řešení - vzít pravou ruku a podrbat se za levým uchem:nainstalovat kamsi ten 7zip, spustit a pomocí něho archiv rozbalit. Všechny názvy souborů i adresářů jsou pak v pořádku. A nic nebrání tomu data přebalit třeba tar xjvf
Doufám, že se tento návod bude někomu hodit, v nejhorším aspoň mně, až zapomenu jak jsem to udělal . Jo a generická stahovací stránka je tady, aby si návštěvníci za 10 let nestěžovali, že je to nějaká stará verze 7-zipu
Post striptum 3.12.2016 22:37: Na Linuxu je báječné, že se (hlavně tady na ábíčku) vždycky najde spousta lidí ochotných pomoci řešit problémy ... které byste bez Linuxu neměli. Takže kromě výše popsaného řešení s wine opravdu v Debianu 8 funguje Ubuntí unzip - vzal jsem projistotu unzip z LTS 16.04, vyndal z něj binárku (md5 na amd64 je 1c56bfe504bcda133d85ad883a9eca80), uložil jako "ubunzip", zkusil a hle - funguje ! Udržovat "alternativní" unzip mi přijde sice takové - ehm - neortodoxní, ale jinak je to zcela funkční. Takže díky za "linuxovější" řešení !
Post scriptum 7.12.2016 08:12: diskuze pod článkem neuvadá a tak se dozvídám první řešení, při kterém se nemusí tahat do systému cizí binárky ani půjčovat si soubory ze sousedních distribucí. Správná odpověď zní: sudo apt-get install doublecmd-gtk. Pro ty, co jako já zamrzli v Midnightu: Doublecmd je klon Windowscommanderu (později Total-commander), vypadá to dost podobně a chová se taky. Inkriminovaný zip se po enteru poslušně otevře za nepostřehnutelný zlomek vteřiny a kopírování souborů "ven" je docela svižné (přesné měření nejde udělat, ale pocitově je to "fast enough", t.j. na úrovni ubunzipu. A pak že to v Debianu nejde ...
Hodnocení: 100 % špatné • dobré
Komentáře
Vložit další komentář
3.12. 19:06
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 3.12. 19:06 AsciiWolf | skóre: 36 | blog: Blog Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
3.12. 19:41
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 3.12. 19:41 Lenny_ | skóre: 10 | blog: lenny | BrnoRe: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
3.12. 19:45
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 3.12. 19:45 extremni lama | skóre: 14 | blog: e_lama Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
3.12. 19:51
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 3.12. 19:51 Grunt | skóre: 21 | blog: Expresivní zabručení | LanžhotRe: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
3.12. 20:07
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 3.12. 20:07 Miriam | skóre: 3 | blog: zivot Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
3.12. 21:46
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 3.12. 21:46 Zaphod | skóre: 36Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
3.12. 23:19
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 3.12. 23:19 alkoholik | skóre: 35 | blog: Alkoholik Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
3.12. 23:35
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 3.12. 23:35 Bedňa | skóre: 33 | blog: Žumpa | HorňanyRe: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
4.12. 15:14
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 4.12. 15:14 xkucf03 | skóre: 45 | blog: xkucf03 Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
4.12. 20:17
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 4.12. 20:17 Vantomas | skóre: 24 | PrahaRe: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
5.12. 08:16
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 5.12. 08:16 Kate | skóre: 1Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
5.12. 13:15 ondatra
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 5.12. 13:15 ondatraRe: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
5.12. 14:29 chrono
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 5.12. 14:29 chronoRe: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
7.12. 01:35
Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo. 7.12. 01:35 Blaazen | skóre: 16Re: Příliš žluťoučký kůň úpí ještě v roce 2016.zip Achjo.
Založit nové vlákno • Nahoru