description: Češi si málo spoří na důchod, protože mají nízké platy a protože stereotypně spoléhají na stát, soudí ministr financí Andrej Babiš v e-mailovém rozhovoru pro MF DNES. Český státní důchod podle něj lidi ve stáří nanejvýš ochrání před pádem do chudoby, spořit by si proto měli.

title: Babiš: K řešení důchodů bychom se měli vrátit, ale až po volbách

maintext:
Jak hodnotíte přístup vlády, jejíž jste součástí, k důchodové otázce? Zřídila důchodovou komisi, zrušila spoření v soukromém druhém pilíři a nedávno schválila zastropování věku odchodu do důchodu.
Myslím, že k otázce důchodů bude nutno se ještě vrátit. Ale řešit důchodovou reformu či zásadní věci jako důchodový věk v období před volbami, kdy se mnoho politiků na tomto tématu jen snaží zviditelnit, je to nejhorší, co může vláda udělat. Diskusi k tomu považuji za špatnou, je zpolitizovaná. Vidím tam málo úsilí o hledání shody a společného řešení. Očekával bych také větší zapojení odborníků. Navíc mám pocit, že do řady návrhů se vkrádá snaha dostat tam názory představitelů penzijních fondů a tedy i snahu podpořit jejich byznys. Návrhy legislativních změn nejsou provázané a diskuse je vedena spíše jako „PR akce“ přes média než ve věcné rovině.
Češi podle řady ekonomů podceňují zajištění na důchod a neoprávněně spoléhají na státem vyplácenou penzi. Sdílíte tento názor?
Je tu stereotyp zakotvený v minulosti. Stát našim rodičům vnucoval názor, že se o ně plně postará. Prostor pro vlastní iniciativu byl minimální. Toto smýšlení se bude měnit jen velmi pomalu, a pravděpodobně přijde až s další generací.
Je chyba, spoléhat se na státní důchod?
Není to tak špatné, pokud je státní důchod schopen člověka na stáří zajistit. Kdo si potřebný počet let do důchodového systému platil, má na něj nárok. ČR má díky státním důchodům nejnižší míru příjmové chudoby v EU, kolem 13 procent. Náš systém důchodů „drží“ velkou část důchodců, kteří jsou často příjmovou chudobou ohroženi, nad touto hranicí.
Ministryně práce letos obeslala živnostníky s dopisem, ve kterém je varuje před nízkým důchodem. Co si o tom myslíte?
Narůstá počet těch, co si do důchodového pojištění platili na minimální úrovni – to se týká zejména osob samostatně výdělečně činných. Dnes dostanou vyměřené nízké důchody a jsou nespokojeni. Je otázka, jestli mohli dopadnout jinak. Pokud platili málo, možná si mohli na důchod šetřit, což asi nedělali.
Proč podle vás Češi na stáří málo spoří?
Naše platy jsou obecně nízké a tak není prostor pro větší úspory na stáří a vyšší příspěvky na soukromé penzijní pojištění. V porovnání s vyspělou Evropou máme třetinové platy a důchody, ale za pohonné hmoty, energie i řadu potravin platíme stejně. Jediné, co je u nás výrazně levnější, jsou ceny služeb. A tam je to dáno cenou práce, tedy platy.
Jak by se tedy Češi podle vás měli zabezpečit důchod?
Podle statistik mají rodiny zaměstnanců s dětmi v roce 2015 průměrný čistý příjem na osobu a měsíc 11 420 Kč. Celkem tedy by rodina s dvěma dětmi s průměrnými příjmy mohla dostávat 45 tis Kč měsíčně. Její čistá peněžní vydání jsou – opět podle statistik – na osobu a měsíc 9 580 Kč, tedy za celou rodinu kolem 38 000 Kč. Rozdíl by tedy rodiny mohla teoreticky použít na své úspory. Nezužujme otázku pouze na spoření, každý má jiné možnosti a potřeby. Důležité je také promyslet, jak budu ve stáří bydlet. A hlavně měli bychom zdravě žít!
Kdy by podle vás měli lidé začít myslet na důchod?
Co nejdříve – třeba již v době studia, jeho prodlužování má také dopad na státní důchod. A volit vhodné formy brigády či přivýdělku, aby se jim pokud možno započítaly do penze. Na důchod by se navíc lidé měli ještě intenzivněji připravovat ve chvíli, kdy se osamostatní jejich děti. Dříve, pokud byl věk prvorodiček kolem 20 let, pak už to mohlo být zhruba kolem 45 let, dnes se s tím, jak se děti rodí později v rodinách, to zřejmě nebude dříve než kolem padesáti let a to není ani zdaleka optimální.
V západní Evropě fungují zaměstnanecké penzijní fondy. Neměl by se tento systém zavést i v Česku?
Přispívat na zaměstnanecké penzijní fondy by bylo velmi dobře a mohl by to být důležitý benefit pro motivaci zaměstnanců. Vyžadují však striktní regulaci, aby se nestaly zdrojem podvodů.
V Česku funguje jen dobrovolné přispívání zaměstnavatele na penzijní spoření zaměstnanců, příspěvek dnes dostává 30 % zaměstnanců. Má současné nastavení zaměstnavatelských příspěvků podle vás nějaké nedostatky?
Jako benefit s daňovou úlevou je to výhodné pro obě strany. Podařilo se odstranit nešvar, kdy firmy nesměji preferovat pouze jeden penzijní fond jako nabídku pro zaměstnance a přestal zde tím pádem fungovat systém bonusových vratek, které zvýhodňovaly některé fondy. Úzké místo vidím v tom, že někteří zaměstnanci ještě před dovršení hranice 60 let věku penzijní pojištění ruší a naspořené částky vybírají pro svou aktuální spotřebu. V tomto případě se zde vytrácí aspekt spoření na důchod. Dotyčný tím sice přijde o příspěvek státu, ale mělo by to být sankcionováno i navrácením příspěvku zaměstnavatele zpět zaměstnavateli.
Jak to má s příspěvky Agrofert? (Andrej Babiš je majitelem a před vstupem do politiky i šéfem firmy, pozn. red.)
Jak jsem se informoval u personálního ředitele, penzijní připojištění pořád patří mezi hlavní benefit poskytovaný zaměstnancům – na rozdíl od životního pojištění, které v rámci skupiny nepreferujeme. Příspěvek využívají lidé v průměru v 70 procentech případů. Jeho výše závisí na ekonomické síle společnosti z koncernu a odráží i věrnostní aspekt zaměstnance. Nově nastoupivší mají příspěvek nižší, s opracovanými roky se zvyšuje. V průměru se příspěvek zaměstnavatele v koncernu pohybuje okolo 500 Kč, průměrná úložka pracovníka je rovněž na úrovni 500 Kč měsíčně.
V kolika se chystáte do důchodu vy?
Když mi to zdraví dovolí, aktivní práci vhledem k mé povaze neskončím nikdy.


description: Prestižní soutěž EY Podnikatel roku bude i v novém ročníku, který právě odstartoval, vybírat své regionální vítěze. S nominacemi mohou organizátorům pomoci i čtenáři.

title: Podnikatelé roku se budou oceňovat i v krajích, pošlete své tipy

fasttext_language: cs


description: Irská vláda podá k soudu EU odvolání proti rozhodnutí Evropské komise ohledně údajného daňového zvýhodňování americké technologické společnosti Apple. Koaliční vláda se ve prospěch odvolání rozhodla na své páteční schůzce.

title: Irsko odmítá požadavek komise. Apple platil daně v plné výši, tvrdí vláda

maintext:
Evropská komise v úterý rozhodla, že Irsko řadu let poskytovalo společnosti Apple státní pomoc v podobě neoprávněných daňových výhod, a firma by tak měla na daních do irské státní pokladny doplatit až 13 miliard eur (zhruba 350 miliard korun) plus úroky (více čtěte zde).
Rozhodnutí nakonec podpořili i nezávislí členové vlády, kteří vůči němu měli zpočátku námitky. Vláda nechá své rozhodnutí posvětit parlamentem, řekl mluvčí vlády podle agentury Reuters.
Úterní verdikt antimonopolního orgánu komise ostře kritizoval irský ministr financí Michale Noonan i šéf Applu Tim Cook. Cook rozhodnutí označil za „politickou hovadinu“ a snahu přesunout do Evropy daně, které by měly být placeny v USA (více čtěte zde). Apple již v úterý oznámil, že se proti rozhodnutí Evropské komise odvolá. Irská vláda jednala o odvolání už ve středu, tehdy se ale ještě nedohodla.
Samotní obyvatelé Irska nemají podle agentury Reuters na rozhodnutí komise jednotný názor. Mnozí si uvědomují, že dlouhodobá prosperita země je založena na otevřenosti vůči zahraničním investorům, jiní by byli raději, kdyby se vláda nevzdávala peněz, které by podle rozhodnutí komise měla na Applu vymoci.
Noonan už v úterý zdůraznil nutnost bránit integritu irského daňového systému a daňové jistoty pro podnikatele. Připomněl také, že daňové otázky jsou v kompetenci členských zemí unie. Irsko důrazně tvrdí, že Apple zaplatil plnou výši daní a vláda mu žádnou státní pomoc neposkytovala.


description: Němci se chlubí svou cestou k zelené energetice. Práci díky ní našly stovky tisíc lidí. Účet však platí německé domácnosti, kterým cena proudu stoupla o 40 procent.

title: E jako Energiewende. Němci dali světu slovo za miliardy

maintext:
Čísla jsou to hezká – 400 tisíc nových pracovních míst, z toho téměř 150 tisíc lidí v sektoru větrných elektráren. A vývoz německé elektřiny se navíc loni vyhoupl k rekordnímu objemu, když převýšil dovoz o dvě miliardy eur. Tato bilance je ve srovnání s rokem 2007 dvojnásobná.
Právě těmito argumenty se Němci snaží vylepšit obraz Energiewende, tedy odklonu od elektřiny z jaderných a uhelných elektráren směrem k zeleným zdrojům z větru a slunce. Tamní ministerstvo zahraničních věcí se jimi chlubí v inzerátech na významných evropských zpravodajských serverech, například na EurActiv.com.
Informační materiály však ukazují pouze část pravdy. Například zdůrazňují, jak zelená energie, která nyní tvoří 30 procent celkového objemu německé výroby, přispěla k poklesu velkoobchodních cen elektřiny na burzách zhruba na polovinu.
Prudké zdražení
Už však zapomínají doplnit, že německé domácnosti platí za kilowatthodinu o 40 procent víc než v roce 2007. Elektřinu prodražuje hlavně příspěvek na obnovitelné zdroje, který v Německu aktuálně činí 6,35 centu (1,7 koruny) za kilowatthodinu. Pro srovnání – v Česku ve stejném období stouply ceny pro domácnosti podle Eurostatu jen o 22 procent.
Ceny elektřiny 40 procent navíc platí Němci za elektřinu v porovnání s rokem 2007. 22 procent si za stejné období museli připlatit Češi.
Drahá elektřina vedle domácností zatěžuje i německé podnikatele (pro průmyslové podniky a firmy s velkou spotřebou však platí výjimky, od „zelené přirážky“ mají podstatné úlevy). A tradiční výrobci z jádra a uhlí, jako RWE či E.ON, naopak tvrdí, že při současných nízkých cenách na burze se jim jejich zdroje ani nevyplatí pouštět.
Nyní se zdá, že Němci dospěli k tomu, že podpora zelené energie je až příliš štědrá. Podle pravidel, které němečtí zákonodárci definitivně schválili v červenci, se má od příštího roku změnit systém financování obnovitelných zdrojů. Proti tomu současnému v něm přibudou tržní prvky.
Pevné výkupní ceny s garancí na 20 let nahradí pro nové větrné či solární parky tržní aukce. Povolení dostanou jen ti investoři, kteří budou po státu požadovat nejméně peněz na provoz svého zařízení (malé solární instalace, například solární panely, mají jet i nadále podle současného systému).
Stát bude moci díky aukcím také lépe kontrolovat počet nových zdrojů. Svých cílů na dosažení zelené energetiky se však Němci nevzdají. Do roku 2025 má z obnovitelných zdrojů pocházet 40 až 45 procent elektřiny, o deset let později 55 až 60 procent. A do roku 2050 má tento podíl činit nejméně 80 procent.
Je to jako první muž na Měsíci
Ostatně o důležitosti přemalování Německa na zeleno mluví opakovaně i klíčoví členové kabinetu. „Energiewende je německá obdoba americké snahy dostat prvního muže na Měsíc,“ prohlásil opakovaně ministr zahraničí Frank-Walter Steinmeier.
Podle kritiků však ani aukce nevyřeší všechny neduhy, které s sebou Energiewende, na n iž Němci platí 20 miliard eur ročně, přináší. Stále totiž chybí dostatečně silné propojení mezi větrníky na severu a průmyslovými podniky na jihu Německa – na což doplácí i tuzemská přenosová soustava.
S rostoucím podílem zelených zdrojů se navíc nedaří snižovat podíl skleníkových plynů, protože uhelné elektrárny stále hrají důležitou roli. Navíc elektřina tvoří jen pětinu celkové spotřeby energie v Německu. A doprava či výroba tepla zatím ve snižování emisí příliš nepokročily.
Jak říká Clemens Fuest, šéf vlivného mnichovského think-tanku Ifo Institute, má Energiewende tři cíle: udržet dodávky elektřiny spolehlivé a bezpečné, učinit je cenově dostupnější a snížit emise o 95 procent mezi lety 1990 a 2050.
„A ani jednoho cíle nedosáhneme. Energiewende je od základu špatná. Vytvořili jsme centrálně plánovanou ekonomiku, která stojí na subvencích. Větrná i solární lobby nyní bojují za jejich udržení a pro politiky je velmi těžké jim čelit,“ říká Fuest.


description: Ne všechno, do čeho se Radim Jančura pustí, skončí úspěchem. Šéf žlutých autobusů a vlaků se pokusil prosadit ve světě taxikářů, ale prozatím se mu nepodařilo vymanit se ze ztráty.

title: Jančurova flotila stále v minusu. Taxíky loni prodělaly 185 tisíc denně


maintext:
Z Prahy do Drážďan po dálnici do konce roku. Zpoždění stavby stojí miliardy
12:51 , aktualizováno 12:51
Dálniční spojení z Prahy do Drážďan by mělo být hotové do konce roku. Stavba se ale nakonec prodraží, protože dokončení nabralo velké zpoždění. Přitom podle posudku ČVUT každý rok, kdy dálnice není v provozu, znamená celospolečenskou ztrátu ve výši 680 milionů korun.


description: Okamžik rozhodnutí, zda Evropská komise udělí status tržního hospodářství Číně, se blíží. Oceláři z Moravskoslezského kraje se bojí, že pak Evropu zaplaví levná čínská ocel. Zástupci ocelářských podniků v Moravskoslezském kraji chtějí pomoc vlády při jednáních o přiznání tržního statusu Číně.

title: Čeští oceláři se šikují proti Číně. Chtějí pomoc vlády kvůli levné oceli

maintext:
„Evropská unie páchá v otázce udělení tržního statusu Číně veřejnou sebevraždu, a přitom se tváří, že dosáhla obrovského vítězství v zájmu nás všech,“ řekl viceprezident Svazu průmyslu a dopravy a zároveň místopředseda představenstva společnosti ArcelorMittal Ostrava Jan Rafaj.
„Z červencového prohlášení komise vyplývá, že by Číně nemusel být přiznán status tržní ekonomiky, ale že se zruší rozlišování mezi tržní a netržní ekonomikou. To je, jako by ten status dostala. Komise prý zavede nějaká opatření, ale víme, jak to v Unii chodí, trvá to řadu měsíců a let, než se podobná opatření dostanou do praxe.“
V lednu to začne Otevření evropského trhu čínské oceli by pro místní hutníky znamenalo obrovský problém. Jen v prvním pololetí letošního roku se dovoz hutního materiálu do České republiky zvýšil o 8,9 procenta.
Polovina oceli na světě je z Číny
Čínská výroba oceli dosáhla v roce 2015 poloviny celosvětové produkce, z Číny pochází 30 procent veškeré oceli, která překročí hranice Evropské unie. Podle ocelářů se právě vlivem nárůstu dovozu propadly ceny některých výrobků – například u svitků válcovaných za tepla klesla o čtyřicet procent.
Ocel a Čína Výroba v Číně 2009 577 mil. tun
2015 803 mil. tun Dovoz do ČR 1. pol. 2013 15,6 kt
1. pol. 2014 21,2 kt
1. pol. 2015 29,0 kt
1. pol. 2016 50,8 kt Pramen: SPO
Od vlády oceláři chtějí pomoc při jednání s Evropskou komisí. „Současný status quo je pro nás výhodný. Pokud si ovšem mezinárodní závazky vyžádají změnu legislativy ze strany Evropské komise, nemůže Česko podpořit kroky, které by znamenaly přiznání statusu tržní ekonomiky bez efektivních doprovodných opatření,“ vysvětluje mluvčí ministerstva průmyslu a obchodu František Kotrba. „Případné změny v nástrojích na ochranu obchodu musí zohledňovat zájmy českých průmyslových odvětví.“
„Je polovina září a od začátku ledna má platit něco, co ještě nikdo neviděl, jak má vypadat. Nikdo vlastně neviděl komplexní sadu toho nového nastavení, což mi přijde divné a téměř nemožné, aby to fungovalo,“ popsal Jan Rafaj nejistotu ocelářů před konečným rozhodnutím Evropské komise.
Hutníkům na čínské produkci vadí především fakt, že jejich konkurenti nemusí na rozdíl od evropských firem dodržovat například tvrdá ekologická opatření. To ve výsledku výrazně snižuje výslednou cenu výrobků.


description: Růst německé ekonomiky se dlouho opíral o export, který se na hrubém domácím produktu Německa podílí téměř 40 procenty. Nejnovější vývoj však signalizuje, že se tento model mění. Zpomalení růstu rozvíjejících se ekonomik omezilo poptávku po německém exportu. Německá ekonomika nyní začíná více spoléhat na domácí poptávku.

title: Spořivost Němců bere za své, začínají rekordně utrácet. Za auta i nábytek

maintext:
Je pondělní ráno, polovina září a letní prázdniny jsou pryč. Všichni by tedy měli být zpátky v práci. Obří parkoviště prodejce nábytku Höffner na jihu Berlína je ale plné. „Je to ohromující. Vypadá to, jako by se všichni snažili zbavit se svých peněz,“ říká Gerd Schumacher, který si s manželkou přijel koupit novou pohovku. Němci jsou dobře známí svou spořivostí, v poslední době ale nezvykle silně utrácejí, což je důsledek rekordně vysoké zaměstnanosti, růstu mezd, nízké inflace a téměř nulových úroků.
„Spotřebitelé jsou teď v naprosto ideální situaci,“ poznamenal analytik Stefan Schneider ze společnosti Deutsche Bank. Soukromé výdaje po letech stagnace rostou asi dvouprocentním tempem, což Německo nezažilo od konce 90. let.
Německá ekonomika nabírá jiný kurz
Z pohledu ekonomů je to velká změna. Růst německé ekonomiky se dlouho opíral o export, který se na hrubém domácím produktu Německa podílí téměř 40 procenty. Přispívala k tomu ochota německých zaměstnanců spokojit se s pomalým růstem mezd, která pomáhala udržovat konkurenceschopnost Německa na mezinárodních trzích, ale zároveň podkopávala domácí poptávku, upozorňuje list Financial Times.
Nejnovější vývoj nicméně signalizuje, že se tento model mění. Zpomalení růstu rozvíjejících se ekonomik omezilo poptávku po německém exportu. To ale kompenzuje růst poptávky na domácím trhu, takže německá ekonomika se stává vyváženější. „Nynější hospodářské oživení táhne spotřeba,“ vysvětluje hlavní ekonom Commerzbank Jörg Krämer. „Jde o zásadní změnu růstového modelu Německa,“ dodal.
Zatím ale není jasné, jaké dopady bude mít tento vývoj na zbytek Evropy. Ekonomové již řadu let upozorňují, že Němci by mohli podpořit ekonomiku celé eurozóny, kdyby méně šetřili a více utráceli. Míra úspor v Německu ale zůstává dost vysoká - kolem deseti procent. Rozpočet vlády, domácností i podniků se drží v přebytku.
Skutečností každopádně zůstává, že Němci se nyní cítí o něco bohatší a podle toho rovněž utrácejí. Jejich reálný disponibilní příjem se v loňském roce zvýšil o 2,4 procenta, zčásti díky růstu zaměstnanosti. Letos v červenci mělo zaměstnání 43,6 milionu Němců, nejvíce od znovusjednocení Německa v roce 1990, a míra nezaměstnanosti činila pouhých 6,1 procenta.
Skončilo rovněž dlouhé období utahování opasků
Německo v prvních deseti letech po roce 2000 podniklo rozsáhlé reformy trhu práce a sociálního systému označované jako Agenda 2010. Těmto reformám je často přiznáván podíl na zlepšení ekonomického výkonu země, současně však byly spojeny s negativními dopady na životní úroveň obyvatel. V době světové finanční krize navíc odbory přistoupily na omezení mzdových požadavků, aby odvrátily masové propouštění.
Situace se však od té doby změnila a loni se mzdy v Německu zvýšily o 2,4 procenta. Takový růst mezd je podle analytika Schneidera ve spojení s nízkou inflací „snovým scénářem pro spotřebu“.
Důvěra německých spotřebitelů se podle průzkumů společnosti GfK zlepšuje. „Lidé cítí, že mají zajištěnou práci. Obavy z nezaměstnanosti pominuly,“ uvedl analytik GfK Rolf Bürkl. „Lidé tak mají dostatek sebevědomí k tomu, aby dělali velké nákupy a brali si úvěry,“ dodal.
Prodávají se auta i nábytek
Prodej automobilů v Německu se v srpnu zvýšil o osm procent na 245 100. Během prvního pololetí banky v Německu poskytly spotřebitelské úvěry v objemu 27,7 miliardy eur (téměř 750 miliard Kč), což představuje meziroční nárůst o 13 procent.
Největší světový prodejce nábytku IKEA hlásí za letošní srpen rekordní nárůst tržeb v Německu, hlavně díky nákupům velkých položek, například kuchyní a koupelen. Tento měsíc IKEA plánuje v Německu otevřít svůj 51. obchod, v příštím roce hodlá v zemi otevřít další tři prodejny.
Ekonomka Ulrike Kastensová ze společnosti Sal. Oppenheim poukazuje na rostoucí tendenci německých spotřebitelů nakupovat, jak ukazují průzkumy GfK. „V této chvíli je to na velmi vysoké úrovni,“ uvedla Kastensová. „Prostředí nízkých úrokových sazeb lidi povzbuzuje, aby nakupovali zboží dlouhodobé spotřeby - nábytek, pračky a tak dále,“ dodala.
Nízké úrokové sazby jsou nepříznivé pro ty, kteří se místo nákupů snaží spořit. „V těchto dnech nemá příliš smysl nechávat peníze v bance,“ uvedl Schumacher.


description: V Česku je málo lidí, kteří s mýtem pamatují tolik jako Václav Nestrašil. Ředitel úseku elektronického mýta na Ředitelství silnic a dálnic již od roku 2012 své nadřízené upozorňoval na časový skluzu v přípravě soutěže na nového provozovatele mýta. Marně. „Největší problém mýta byli ministři – než se stihli zorientovat, odešli,“ říká v rozhovoru pro iDNES.cz.

title: Fiasko s mýtným tendrem? Problém jsou rotující ministři, míní úředník

maintext:
Ministerstvu dopravy předminulý víkend po letech tápání nezbylo nic jiného než podepsat se sdružením Kapsch prodloužení stávající smlouvy na další až tři roky.
Prodloužení smlouvy, na rozdíl od řady kritiků, považuje Nestrašil v rámci nastalé situace za úspěch. „Myslím, že ačkoliv bylo uzavření dodatku již delší dobu avizováno, řadu kritiků jeho podpis zaskočil. Zřejmě již nevěřili, že by ministerstvo dopravy bylo schopné naplnit to, co si samo předsevzalo,“ říká Nestrašil v prvním velkém rozhovoru.
Mluvíte o úspěchu, ale opozice i koaliční partneři rozhodně ministerstvo nechválí, případ bude řešit policie...
Zvolené řešení bylo v dané chvíli jediné možné a v podstatě i nejrozumnější. Zabránilo se kolosálnímu průšvihu v podobě toho, že stát bude přicházet o deset miliard vybraného mýta ročně a že naše dálnice zaplaví další tisíce kamionů ze zahraničí. Navíc nikdo nevěděl, kam doputují více než dvě miliardy korun mýta vybraného v posledním čtvrtletí letošního roku, když by se systém od 1. ledna vypnul, jak by se vypořádaly závazky s palubními jednotkami. Je toho více.
Kde se stala chyba, že se místo soutěže podepisuje smlouva s Kapschem? A ještě o víkendu?
Důvodů je víc, ale tím hlavním je personální nestabilita ve vedení resortu dopravy. Za šest let tu bylo sedm ministrů. Většina z nich přicházela s tím, že mýto je průšvih, a že se ho dlouhodobě nedaří řešit, z čehož pak vyvodili mylný závěr, že s ministerstvem přebírají také neschopné nebo dokonce zkorumpované úředníky, o jejichž odborný názor se nelze opřít. Nikoho z nich přitom nenapadlo, že se stejnou filozofií k úředníkům přistupovali i všichni předchozí šéfové úřadu, a že tudíž těmto úředníkům nikdo pořádně nenaslouchal, ačkoliv toho o daném problému věděli nejvíc. Mýto pak přicházeli řešit lidé, kteří o fungování státní správy nevěděli nic a kteří se i v problematice mýta orientovali jen teoreticky.
Václav Nestrašil, ředitel úseku elektronického mýta na Ředitelství silnic a dálnic.
Což byl i případ současného ministra, který na začátku říkal, že mýto není takový problém, a pak přicházel s lidmi, kteří se tvářili, jak mýtu rozumějí, a postupně od něj dávali ruce pryč.
Považuji za nepatřičné komentovat práci svých nadřízených, natož svého ministra. Obecně mohu potvrdit, že každý ministr potřebuje několik měsíců na to, aby se zorientoval, obzvláště pokud vstupuje do státní správy jako nováček. Až ministru Ťokovi se podařilo přežít ve funkci déle než rok, díky čemuž se věci konečně daly do pohybu. Dnes má díky tomu stát uvolněné ruce pro řešení budoucnosti, hlavně pak pro možnost vypsání otevřeného výběrového řízení na nové mýto.
Ministr se pod smlouvu nepodepsal. Tvrdí, že se podepsat chtěl jeho náměstek Jakub Kopřiva. Je to reálná verze?
Já Jakuba Kopřivu znám jako vysoce charakterního člověka, který se nikdy neschovává před svou zodpovědností. Zároveň si je stejně jako já jistý tím, že pracovní tým pod jeho vedením dosáhl maxima možného a že se za odvedenou práci rozhodně nemusí stydět. Málokdo si uvědomuje, kolik práce se na sepsání dodatku odvedlo. Výsledkem více než půlročního snažení mnoha specialistů je přes tři sta stránek vysoce odborného textu, který řeší součinnost Kapsche při předávání systému novému provozovateli, či ukončení chodu tohoto systému, pokud si stát bude stavět systém nový. Byl zrušen kontroverzní dodatek o výstavbě mýtných bran po roce 2016 a byly vyjednány podmínky pro zavedení Evropského mýta, což je letitý dluh státu vůči Evropské unii. Podařilo se vyjednat takřka třetinovou slevu oproti současným cenám, s čímž také nikdo nepočítal, a mohl bych pokračovat.
Kapsch byl v luxusní roli, kdy si mohl říct v podstatě cokoliv. Jak hodnotíte dosažené dohody z pohledu peněz? Nešlo zlevnit více?
Obával jsem se, že když se dodatek bude podepisovat až za pět minut dvanáct, takže dosažená sleva nebude nijak velká, což by byla voda na mlýn všem kritikům. Výsledek je pro mě však velmi milým překvapením. Je nutné si uvědomit, že nejde jen o dobrou vůli Kapsche, ale že na nákladech provozu mýta se podílí množství dalších subdodavatelů, a vím o tom, že někteří z nich situace skutečně zneužili a Kapschi ze svých cen nezlevnili vůbec nic. Díky nově vyjednané ceně se od příštího roku s nákladovostí provozu systému dostaneme na hranici 15 procent, což je úroveň, která je srovnatelná s nejvyspělejšími evropskými zeměmi.
Celé jednací řízení začalo i skončilo o víkendu, jedním z důvodů bylo vyhnutí se námitkám SkyTollu, které každý den posílal na ministerstvo. Bylo to nutné tak pospíchat?
Ano, spěch byl nutný. Součástí nového dodatku jsou totiž i ujednání o tom, za jakých podmínek bude stát nakupovat například nové jednotky OBU či uvádět do provozu nové mýtné brány – a tady už nám začaly hořet termíny. Již delší dobu například víme, že během září nám dojdou zásoby palubních jednotek, a že nově se hlásící řidiči nebudou mít tím pádem jak platit mýtné, což by byl velký malér. Bez uzavření dodatku bychom je nemohli včas objednat.
Jaká byla podle vás role SkyTollu? Státu nabídli, že budou levnější než Kapsch.
Jejich aktivity chápu pouze jako snahu o zviditelnění se na trhu, kde by do budoucna chtěli působit. Sami museli vědět, že neexistuje žádná právně průchozí varianta, jak by jim stát mohl zadat zakázku bez výběrového řízení, a nemohli to tedy myslet vážně, ačkoliv tvrdí opak.
Nový provozovatel mýta vzešlý ze soutěže má být známý do dvou let. Mluví se stále o technologicky neutrální soutěži, ale je vůbec možná?
Slovní spojení „technologicky neutrální“ je hodně nešťastné. Vždycky bude jedna z technologií ve výhodě, a to podle toho, co se stát rozhodne zpoplatnit. Vášnivé spory o to, zda u nás pokračovat s mikrovlnnou, či nově zavést satelit, aniž bychom přitom věděli, co chceme v budoucnu zpoplatňovat, bych přirovnal k rodinné hádce o to, zda si nedělní oběd uděláme na grilu, nebo v troubě, aniž se předtím shodneme na tom, co vlastně chceme v neděli obědvat.
A už je nějaká koncepce definující, co by se u nás mělo v příštích letech zpoplatňovat?
Bohužel není. A co je ještě horší, na její tvorbu nám už ani nezbývá čas. Podle vládou schváleného harmonogramu bychom totiž měli do konce roku podepsat smlouvu s projektovým manažerem, což se snad povede, a ten by pak do léta roku příštího měl připravit onu velkou „technologicky neutrální“ soutěž na nové mýto. Prostor na diskusi o změně stávající koncepce zpoplatnění je tedy nulový.
Takže vše zůstane při starém, což znovu favorizuje Kapsch...
Pokud se nic nezmění a zůstaneme pouze u zpoplatnění páteřní dálniční sítě, pak budou mikrovlnné systémy v určité konkurenční výhodě. Kapsch má přitom s jejich provozováním bohaté zkušenosti, které se násobí perfektní znalostní sítě komunikací v Česku.


description: Americká firma Longaberger, která vyrábí košíky, se neúspěšně pokouší udat svou neobvyklou kancelářskou budovu. Byť už notně snížila prodejní cenu, o obří košík stojící 65 kilometrů od města Columbus ve státě Ohio nikdo nemá zájem.

title: Košík nikdo nechce. Americká firma se marně snaží prodat kuriózní budovu

maintext:
Z dálky viditelná atrakce pro turisty i fotografy vznikla v roce 1997 za 32 milionů dolarů (dnešních asi 770 milionů korun). Na seznam nemovitostí nabízených k prodeji se budova s proplétanou fasádou a uchy na střeše dostala před 18 měsíci za zhruba 7,5 milionu dolarů.
Ale přestože byla cena mezitím snížena na zhruba pět milionů dolarů, zatím se „košík“ neprodal, napsal zpravodajský server News.com.au.
A to přesto, že ti, kdo v budově dosud pracovali, tvrdí, že navzdory originálnímu vnějšku je vnitřek s plochou 54 000 čtverečních metrů naprosto normální - a rozhodně se v něm člověk necítí jako v košíku.
Společnost Longaberger vznikla v 70. letech minulého století a na vrcholu své slávy dosahoval její prodej miliardy dolarů. Ovšem v roce 2012 klesl objem prodeje na 100 milionů dolarů, což zaměstnance donutilo přestěhovat se ze speciální kancelářské budovy do samotné továrny stojící nedaleko.
Podle newyorského realitního makléře Brendona DeSimona problém budovy nespočívá jen v jejím vzhledu, ale především v jejím umístění. „Bude potřeba najít speciálního kupce, který bude ochotný jít do této lokace,“ řekl DeSimone. „Leží trochu moc stranou, mimo Columbus. Pro kteroukoli společnost z Columbusu by to bylo příliš z ruky,“ dodal.


maintext:
Tesla upravila autopilota. Smrtelné nehody tu však budou pořád, řekl Musk
9:29 , aktualizováno 9:29
Americký výrobce elektrických vozů Tesla Motors aktualizuje svůj systém poloautomatického řízení, takzvaného autopilota. Aktualizace je upravena tak, že by zabránila smrtelné nehodě, jaká se udála v květnu, a bude k dispozici do jednoho až dvou týdnů. Oznámil to generální ředitel automobilky Elon Musk.


description: Švýcarské státní železnice SBB musí tři měsíce před zahájením pravidelného provozu novým gotthardským tunelem řešit nepříjemný problém: testovací provoz ukázal, že v něm vlaky budou muset jezdit pomaleji, než se plánovalo.

title: Problém švýcarské pýchy. Nejdelší tunel bude pomalejší, než plánovali

maintext:
Na problém upozornil švýcarský deník Neue Zürcher Zeitung a další švýcarské servery. Nejdelší tunel v Evropě, který má výrazně zkrátit dobu jízdy mezi severem a jihem, je stavěný na rychlost 250 kilometrů v hodině, expresy v něm měly jezdit dvoustovkou.
Jenže během letního testovacího provozu Švýcaři zjistili, že tak rychle vlaky jezdit asi nebudou a že maximální rychlost bude nižší: 160 kilometrů v hodině. Příčinou je vzduchový sloupec, který vlak před sebou tlačí jako píst. Ten by nebyl až takový problém, kdyby jezdily v tunelu jen osobní vlaky stejnou rychlostí. Jenže v tunelu jezdí i pomalejší nákladní vlaky, které může vzduchový sloupec až příliš ovlivnit a zpomaluje je. Potřebují totiž více síly k tomu, aby odpor vzduchu překonaly a tak se na plánovanou stokilometrovou rychlost ani nedostanou.
V praxi to znamená, že zatímco osobní vlak projel tunelem za 19 minut, nákladní vlaky s rychlostí omezenou na stovku 41 minut. To značně komplikuje celý jízdní řád, který je nastaven na to, že rychlost v 57 kilometrů dlouhém tunelu nebude nižší než plánovaná.
Pro projektanty tunelů nejde o novou věc, při plánování Gotthardského bázového tunelu ale těmto možným potížím nevěnovali dostatečnou pozornost.
V případě Gotthardu navíc chtěli ušetřit a tak udělali jednotlivé tubusy zhruba o desetinu užší, než v případu Lötschberského tunelu, v kterém vlaky mohou jezdit až rychlostí 250 kilometrů v hodině. Ten je však také o dvacet kilometrů kratší. V tunelech také chybí odvětrávací štoly, které by vzduch odváděly mimo tubus.
Pomalejší jízda přitom výrazně ovlivňuje připravený jízdní řád pro tunel, sestavený na tradiční švýcarskou přesnost. Podle něj by mělo jet tunelem každým směrem vždy pět vlaků. Krátce po sobě jedou dva nákladní, mezi nimi je osobní a další dva nákladní. Osobní se ale kvůli pomalejším nákladním ocitne v „pasti“ a musí také zpomalit. To už nabourává o několik minut jízdní dobu. Při testovacích jízdách se tak zjistilo, že osobní vlaky jedou o deset až dvacet procent pomaleji. Další testy běží tento týden, pokud se potvrdí špatné výsledky, budou muset Švýcaři jízdní řády přepsat.
Tunel slavnostně otevřeli v červnu:


description: Ve čtvrtek USA rozšířily seznam lidí a firem, na které se vztahují sankce kvůli ruské invazi na Ukrajině. Na seznamu se mezi novými 37 subjekty a osobami poprvé ocitla také česká firma. Je to Škoda JS, která se zaměřuje na strojírenství.

title: Americké sankce míří na první českou firmu. Škodu JS vlastní Gazprombank


description: Dopravce Arriva patřící pod Deutsche Bahn v Česku expanduje se svými komerčními linkami Arriva Express na další trasy. Od října začne jezdit na nové lince z Brna do Přerova a z Brna do Olomouce.

title: Arriva chystá další komerční linky, Brno spojí s Přerovem a Olomoucí

maintext:
Mezi Olomoucí a Brnem budou jezdit autobusy desetkrát denně ve všední den, zastaví ještě v Prostějově, navíc budou zastavovat v Olomouci ještě u Fakultní nemocnice. V Brně budou končit i začínat na autobusovém nádraží Zvonařka. Nová linka z Přerova do Brna zastaví ještě v Kroměříži, jezdit bude každým směrem sedmkrát denně.
„Chceme zavést standard, na který nejsou cestující na těchto trasách zatím zvyklí na železnici ani v autobusech,“ řekl Jiří Nálevka z Arrivy k novým linkám. Na linky nasadí úplně nové autobusy MAN se zásuvkami na dobíjení nebo automatem s možností koupit si teplé i studené nápoje nebo drobné občerstvení.
Vstupu na trasu bude konkurencí především pro vlaky Českých drah a v případě Olomouce také pro autobusy RegioJetu, které mezi těmito městy nabízí nejvíce spojení. Firma už na jaře spustila pod svoji značkou Arriva Express linku z Prahy do Teplic.
Zajímavé bude sledovat, co se nyní stane s cenami: když Arriva na jaře vstoupila na trasu do Teplic, ceny výrazně spadly. České dráhy nabízí nejlevnější jízdenky z Olomouce do Brna za 95 korun, z Přerova za 99 korun. Ceník Arriva zatím nezveřejnila.


description: Spojené státy chtějí po největší německé bance Deutsche Bank, aby zaplatila 14 miliard dolarů, v přepočtu 337 miliard korun, za urovnání obvinění kolem prodeje hypotečních cenných papírů. Banka v reakci na to prohlásila, že tak vysokou částku zaplatit nehodlá.

title: Problémová Deutsche Bank má USA zaplatit 14 miliard za špatné hypotéky

maintext:
„Jednání teprve začínají. Banka očekává, že povedou k podobnému výsledku jako v případě jiných bank, které se dohodly na urovnáních za výrazně nižší částky,“ uvedla německá firma.
Rozhovory o urovnání pravděpodobně potrvají několik měsíců. Pokud by Deutsche Bank nakonec skutečně musela zaplatit 14 miliard dolarů, znamenalo by to výraznou zátěž pro její finance a zřejmě by to vedlo k dalšímu poklesu důvěry investorů v tento podnik, napsala agentura Reuters.
Deutsche Bank je jednou z řady finančních institucí vyšetřovaných americkými úřady kvůli praktikám při prodeji hypotečních cenných papírů před vypuknutím světové finanční krize. Americká vláda banky viní z toho, že poskytovaly investorům zavádějící informace o kvalitě těchto cenných papírů.
Hřešila i Citigroup či Bank of America
V roce 2014 například ministerstvo spravedlnosti vyzvalo americkou banku Citigroup, aby za urovnání obvinění kolem prodeje hypotečních cenných papírů zaplatila 12 miliard dolarů. Nakonec se obě strany dohodly na částce sedm miliard dolarů. Doposud největší částku za urovnání takovýchto obvinění zaplatila Bank of America, a to 16,55 miliardy dolarů.
Deutsche Bank stahují podobné skandály a špatné obchody z minulosti ke dnu. Nový šéf John Cryan bance naordinoval zeštíhlovací kůru, masivně propouští a ruší pobočky.
Na banku se provalilo, že během finanční krize zatajila ztráty za 12 miliard dolarů. Také se ukázalo, že v krizovém roce 2008 dosáhla části zisku manipulací s úrokovou sazbou LIBOR. Aby toho nebylo málo, týdeník The New Yorker přišel před časem s informací, že přes svoji londýnskou pobočku prala špinavé peníze ruských oligarchů, kteří jsou na sankční listině USA.
Mezinárodní měnový fond před časem uvedl, že banka se ještě nevzpamatovala z finanční krize a je aktuálně největším rizikem světových financí.


description: Na trhu s rozvozem potravin do domácností začíná být těsno. I přesto, že zájem lidí o nákup potravin přes internet není takový, jaký obchodníci čekali. Plány na rozšiřování závozu se mnohdy zpožďují či rovnou ruší. Skutečný objem prodeje jednotlivé společnosti z konkurenčních důvodů nezveřejňují.

title: Byznys s rozvozem potravin zpomaluje, plány na expanzi hatí malý zájem

maintext:
Přibližně před rokem se rozběhly projekty Kolonial.cz a Košík.cz a doplnily předchozí dvojici konkurentů, kterou tvořil rohlik.cz a projekt Potraviny On-line nadnárodního řetězce Tesco. A začal boj o trh. Ten se zpočátku projevoval tím, že se povědomí o službě šířilo mezi lidi a začátkem letošního roku prezentoval šéf Koloniálu Petr Vyhnálek průzkum, podle kterého polovina lidí z Prahy a okolí už jednu ze služeb vyzkoušela.
Jak to je skutečně s objemy rozvezených potravin, lze jen těžko ověřit. Vzhledem k mladosti odvětví zatím nejsou v obchodním rejstříku účetní uzávěrky (chybí i ta, kterou by tam rohlik.cz měl dodat za rok 2014). Ne všechny firmy potom kvantitu svých rozvozů uvádějí, čísla, která o sobě někteří zveřejní, potom konkurenti zpochybňují.
Shoda však panuje na tom, že lídři denně rozvezou okolo dvou tisíc nákupů. Analytici společnosti Acomware aktuálně odhadují, že králem zůstává služba Teska, která kontroluje asi padesát procent trhu, za ní je s pětatřiceti procenty Rohlík, bronz by získal Košík.cz s patnácti procenty a čtveřici uzavírá Koloniál s přibližně pětiprocentním podílem na trhu.
Zatím jen drobky
„Za letošní rok podle našich odhadů tyto čtyři služby dohromady rozvezou zákazníkům nákupy přibližně za 2,5 miliardy korun,“ dodává Ondřej Klega z Acomware. Kamenným supermarketům a hypermarketům, které loni utržily 81 miliard, tak jejich e-konkurence ukousla jen pár procent. Zda jim ubere víc, bude záležet na tom, jak se e-shopům podaří expanze na další trhy - ta závisí například na rozšiřování jejich vozového parku nebo skladových prostor.
A právě zde už je vidět, že ne všechny plány vycházejí. V dubnu Kolonial.cz oznamoval, že navýšil počet aut a rozšiřuje závoz i do Hradce Králové a Pardubic. Později přibyla na jeho mapu i Mladá Boleslav. Pokud však dnes zkusíte přes web zadat mladoboleslavskou adresu, dozvíte se, že tam Koloniál nezaváží. „Důvod zrušení závozů do Mladé Boleslavi je jednoduchý, počet objednávek nebyl příliš vysoký, takže jsme se rozhodli přestat tam zavážet a využít svou kapacitu lépe,“ říká k tomu Vyhnálek.
Podle informací MF DNES nijak slavně nedopadl Koloniál ani s auty, posledních pět nezávazně objednaných dodávek k předchozím dvaceti už si nevyzvedl. Mercedesy nakonec skončily u konkurenčního Košíku.
O tom, že v Koloniálu, který patří do Mall Group spoluvlastněné Jakubem Havrlantem, Danielem Křetínským, Patrikem Tkáčem a skupinou PPF, nejde vše podle plánu, napovídá i fakt, že podle obchodního rejstříku firma začátkem srpna odvolala Vyhnálka z postu jednatele.
Nyní Vyhnálek projekt řídí z dozorčí rady. Přiznává, že trh reaguje pomaleji, než se předpokládalo. „Jde o cílovou skupinu rodin a domácností, která tvoří podstatnou část trhu. Skupina early adopters už sice službu přijala za svou, ale nemá tak velkou ekonomickou sílu, aby na ní mohl fungovat celý trh,“ popisuje současnou situaci.
Podle plánů vše nejde ani konkurenčnímu Rohlíku, který řídí a spoluvlastní Tomáš Čupr spolu s investory Mitonem, Enernem a logistickou firmou Hopi.
V tentýž den, kdy Koloniál oznamoval expanzi na východ, rozeslala Čuprova firma tiskovou zprávu o tom, že od května začíná rozvážet do Plzně a do konce roku bude nabízet své služby ve městech nad třicet tisíc obyvatel. Do Plzně však dosud rohlik.cz nevozí. Čupr to vysvětluje náročností na logistiku. „Stále platí, že se na nás mohou těšit zákazníci ve velkých i menších městech, konkrétně v prvních měsících příštího roku,“ dodává.
Rohlik.cz navíc v červenci potkal další problém. Jak informoval Pražský deník, cizinecká policie našla při kontrole ve skladu čtyřiadvacet pracovníků bez platného pracovního povolení. Ti tak museli okamžitě skončit. Podle Čupra to však problém nebyl. „Provozu se akce nijak nedotkla a i právně bylo z naší strany vše v pořádku, jednalo se o agenturní pracovníky,“ řekl.
Z konkurenčních důvodů nechce žádná data o své službě Potraviny on-line zveřejňovat Tesco. Uvádí pouze stejně jako ostatní, že mu objednávky rostou.
Velké ambice má Košík
Jak podle vlastních údajů, tak i dle analytiků z Acomware, je kometou posledních měsíců Košík.cz. Ten ještě začátkem roku na ostatní výrazně ztrácel, ale nyní se dostal na polovinu objemů Rohlíku.
Košík je zvláštní tím, že nabízí jak doručení v den objednání (jako to dělá Rohlík), tak i v následující dny (jako Koloniál a Tesco). Tento koncept spolu s dalšími pozitivy evidentně dodává firmě sebevědomí. Podle ředitele Jakuba Šulty má být právě Košík nakonec prvním z nových hráčů, který v regionální dostupnosti vyrovná a následně i překoná Tesco, jež těží z infrastruktury kamenných obchodů.
V plánu má už během října zavážení do měst s více než čtyřiceti tisíci obyvateli. Kvůli tomu už Košík dokončuje velký moravský sklad a další mezisklady. Zda se tento plán povede dotáhnout do konce, se teprve uvidí. Že to Šulta a spol. myslí vážně, napovídá i fakt, že k současným šedesáti vozům nyní doobjednali padesát speciálně upravených dodávek od Mercedesu.


description: Ještě nedávno se analytici předháněli v prognózách o tom, jak rychlá bude smrt uhlí. Komoditní burza ale hlásí, že cena horniny je opět na vzestupu a její růst může pokračovat. Tedy pokud přijdou silné deště v Pacifiku.

title: Uhlí je na vzestupu. Cenu může nahoru vyšroubovat pohroma La Nina

maintext:
Cenu uhlí šroubuje směrem nahoru rostoucí poptávka v Číně. Druhá největší ekonomika světa totiž kompenzuje slabší domácí těžbu navýšením dovozu. Evropské ceny uhlí tak reagovaly nejprudším růstem za posledních 18 měsíců. Metrák uhlí se nyní na burze obchoduje za asi 70 dolarů.
Poptávka Číňanů po uhlí může znamenat pozitivní impulz i pro tuzemské těžaře. Zejména pro společnost OKD, která by díky vyšším cenám uhlí mohla oddálit postupný útlum těžby v jejích dolech.
„Jedná se o komoditu, která se za poslední roky ocitla na kluzké dráze a teď zažívá zotavení,“ uvedl analytik Arctic Securites se sídlem v Oslu Erik Stavseth pro agenturu Bloomberg.
Na začátku letošního roku spadly ceny uhlí kvůli oslabující poptávce na téměř nejnižší úroveň za posledních 10 let. Spotřebu uhlí srazily snahy snížit emise CO 2 a zpráva Mezinárodní energetické agentury (IEA), podle které zlatá éra uhlí v Číně skončila. Obchodníci nyní posuzují možné dopady extrémního počasí na přední producenty a zvýšenou poptávku Číny jako hlavní faktory, které by cenu komodity ještě zvedly.
Pohroma La Niña
Ceny by mohl směrem nahoru poslat pravidelný meteorologický jev známý jako La Niña. V letech 2011 a 2012 během těchto bouří prudké deště zaplavily doly v Austrálii a Indonésii – dvou největších světových exportérů uhlí. Zatímco někteří meteorologové z opakování tohoto jevu v nejbližší době obavy nemají, agentura Fitch s jeho případnými následky počítá.
Japonská meteorologická agentura v pátek oznámila, že La Niña letošní zimu udeří na 70 procent. Jejich američtí kolegové však nebývalým srážkám přisuzují maximálně 45procentní pravděpodobnost. Australané jsou ve svých odhadech půl napůl.
La Niña je meteorologický fenomén během kterého dojde k ochlazení hladiny moře na východě Pacifického oceánu. Jev, během kterého spadne v regionu znatelně vyšší množství srážek, potom může trvat více než rok.
V případě extrémních dešťů by ceny evropského uhlí mohly na další půlrok vyskočit o dalších 18 až 27 procent, Citigroup letos v červenci hovořila až o 50 procentech.


description: Nový jízdní řád, který začne platit v prosinci, přinese kromě změn v časech odjezdů i úplně nová jména vlaků. Nejvíce jich přibude na Moravě, kde budou lidé jezdit například Valašskou střelou, Ogarem, Bačou, Ječmínkem nebo Dcerkou z Lidečka. Na jih Čech zamíří z Prahy Josef Lada či Váša Příhoda.

title: Ogar, Dcerka z Lidečka, Váša Příhoda. Další vlaky dostanou jména

maintext:
Cestující ve Zlínském a Olomouckém kraji se sice nedočkají v příštím roce prakticky žádných nových vlaků, budou ale jezdit spěšnými vlaky, které budou mít v jízdních řádech nejen číslo, ale i jméno.
Na nových jménech spěšných vlaků se dohodli organizátoři dopravy z obou krajů s Českými drahami. Pětici jmen spěšných vlaků mezi Olomoucí a Horní Lidčí vybrali cestující v anketě krajských koordinátorů dopravy KIDSOK a KOVED. „Věřím, že se nám tímto způsobem podařilo přilákat ještě více pozornosti k veřejné osobní dopravě,“ uvedl ředitel KIDSOK Jaroslav Tomík.
I přes nová jména nečeká cestující žádná změna v kvalitě cestování. I nadále budou na vlaky nasazovány „pantografy“ řady 460, která je jednou z nejstarších a nejméně pohodlných jednotek na tuzemské železnici. Vlaky vyrobené v letech 1974 až 1978 nemají například klimatizaci a nejsou nízkopodlažní.
Na novější soupravy musí zatím cestující na této trase zapomenout. Olomoucký ani Zlínský kraj totiž patří mezi kraje, které zatím nevyhlásily jedinou soutěž na železničního dopravce, a musí se tak smířit s tím, co jim České dráhy k provozu nabídnou. Kraje, které dopravce soutěžily, se dočkaly kromě nižší ceny i novějších vozidel.
S Ladou z Prahy do Budějovic
Nový jízdní řád přinese nové spoje na jih Čech, kde se objeví čtyři páry expresních vlaků z Prahy do Českých Budějovic, případně ještě dál do Lince nebo Českého Krumlova.
Například expres 1547/1546 z Prahy do Lince ponese jméno Váša Příhoda, což byl český houslista původem z Vodňan, který se proslavil zejména v Rakousku. „U vlaků na trase Praha - Linec volíme názvy vlaků tak, aby byly stejně často zastoupené české i rakouské osobnosti. Rakouským protějškem V. Příhodovi je Anton Bruckner, po kterém už v současnosti je pojmenován expres Praha - Linec a zpět,“ vysvětlil Petr Pošta z tiskového oddělení Českých drah.
Expres z Prahy do Českého Krumlova se bude jmenovat Josef Seidel, což byl významným fotografe, který působil v tomto jihočeském městě. Po jeho synovi Františkovi chtějí České dráhy pojmenovat vlak z Krumlova do Černého Kříže.
Svůj vlak bude mít od prosince i Josef Lada, a to rychlík z Prahy do Českých Budějovic. Rychlík z Prahy do Tábora a zpět ponese jméno po staviteli železničních tratí Ludvíkovi Zatěrandovi.


description: Abyste si návštěvu toalety pořádně zapamatovali. To je slogan, na který vsadila americká firma v humorně laděné reklamě na produkt, vracející se o sto let inovací zpět. Jedná se totiž o toaletní papír ze surového dřeva.

title: VIDEO: Toaletní papír jako šmirgl? Jeho použití si budete pamatovat


description: Ve Švýcarsku zavádí boxy na sex - Prudérní švýcarští úředníci chtěli skoncovat s prostitucí. To byl ovšem boj s větrnými mlýny. Našli tedy jiný způsob. Budou zavádět boxy na sex, kam si prostitutky budou moci přiv

title: Ve Švýcarsku zavádí boxy na sex


description:
Stařec (80) půjde do vězení za nahé zahradničení - Osmdesátník Kevin Lavelle půjde na osm měsíců do vězení, protože veškeré domácí a zahradní práce konal úplně nahý.
Na městský úřad ve městě Stockport pravidelně přicházely

maintext:
Stařec (80) půjde do vězení za nahé zahradničení
Osmdesátník Kevin Lavelle půjde na osm měsíců do vězení, protože veškeré domácí a zahradní práce konal úplně nahý. Na městský úřad ve městě Stockport pravidelně přicházely stížnosti, že starý soused běžně myje auto nebo čistí okapy, aniž by byl do čehokoli oblečen. U soudu byl muž shledán vinným za obnažování se na veřejnosti. Stížnosti sousedů byly opravdu rozmanité. Začátkem měsíce byl Kevin viděn, jak zahradničí před domem pouze v modrém klobouku, jindy zcela nahý měnil kolo u auta na své příjezdové cestě. „Zprvu nám jeho nahota tolik nevadila, protože se pohyboval jen na svoji zahradě za domem, ale když se začal přesouvat dopředu, zakročili jsme,“ sdělil jeden ze sousedů. Soud nakonec trest zmírnil na každodenní domácí vězení od 4:00 hod. odpoledne do 23:00 hod. večer.


description:
Zaměstnanci tlačili auto opilého šéfa - Kam až sahá loajalita zaměstnanců, zjistil majitel podniku v Číně. Jeho deset zaměstnanců tlačilo jeho auto téměř 5 km, protože byl moc opilý, aby řídil.
Zaměstnanci spolu se šéfe

title: Zaměstnanci tlačili auto opilého šéfa


description:
Nejhloupější cedule objevena v Británii - Není tam dost místa na hraní nebo piknikové posezení, navíc tam téměř není žádná tráva. Přesto zoufale malý plácek zdobí cedule: „Nevstupujte na travnatou plochu!“
Čtverec metr

title: Nejhloupější cedule objevena v Británii


description: Chtěl uvolnit střeva, tak si do konečníku strčil láhev - Zvláštní metodu na léčbu zácpy použil nejmenovaný muž z Číny, který si do konečníku strčil dětskou lahvičku na mléko. Ke své smůle to přehnal a láhev objevili až lékaři rentge

maintext:
Chtěl uvolnit střeva, tak si do konečníku strčil láhev
Zvláštní metodu na léčbu zácpy použil nejmenovaný muž z Číny, který si do konečníku strčil dětskou lahvičku na mléko. Ke své smůle to přehnal a láhev objevili až lékaři rentgenem v jeho pánvi. Šedesátiletý muž měl metodu jistě dobře promyšlenou, ale nedopatřením strčil láhev moc daleko a najednou ji nebyl schopen vyndat. Vystresovaný z neobvyklé situace se rychle přepravil do nemocnice ve městě Zhuai, kde lékařům raději hned řekl pravdu. Prý se neobvyklou metodou snažil stimulovat střeva. Otázkou zůstává, proč muž nejprve nevyhledal pomoc farmaceutů a pustil se do podivuhodné alternativní léčby.


description:
Jednonohý muž používal chlapce jako automobilovou spojku - Jednonohý muž z Jižní Afriky byl zastaven policií, pokutován a bylo mu zakázáno dále řídit, protože se ukázalo, že na stlačování spojky v autě používá jedenáctiletého hocha.
De


description:
Pokuty pro všechny, kteří textují při chůzi - Americký stát Pennsylvania dramaticky řeší problém s lidmi, kteří textují na mobilu během chůze. Kdo bude přistižen, může dostat pokutu více než 3000 korun.
Tučné pokuty se budou o


description: Hledáte předplatné časopisu Reader's Digest? S námi ušetříte oproti nákupu na stánku. Předplaťte si časopis Reader's Digest ještě dnes!

title: Reader's Digest předplatné


authors:
Autor
Kradl
Když Lidé Byli Doma A Spali

description: Policie vyšetřuje 36letého muže z Mostu, který opakovaně kradl v jednom z tamějších domovů pro seniory. K tomu páchal krádeže i jinde. Zloději hrozí až tři roky za mřížemi.

title: Zloděj okrádal seniory, do domova důchodců se vrátil třikrát


description: Strážníka v Bílině na Teplicku při kontrole hloučku mladých lidí zasáhla střela ze vzduchovky. Vyšla zřejmě z okna jednoho z panelových domů. Policie hledá střelce a zjišťuje, na koho vlastně pachatel střílel.

title: Strážník kontroloval mládež, někdo po něm vystřelil ze vzduchovky

maintext:
Událost se stala ve středu před dvacátou hodinou na sídlišti Sunn u nového nádraží. „Scházejí se tam nepřizpůsobiví obyvatelé. Naše hlídka kontrolovala pět mladých lidí, kteří seděli na zídce,“ popisuje ředitel městské policie Petr Kollár.
Diabola trefila jednoho ze strážníků do ramene. „Není jasné, zda byla střela mířená do hloučku mládeže či na strážníka. Ale terčem byl asi on, protože je to vysoký muž a na zádech měl zřetelný nápis Městská policie,“ dodává Kollár.
Střela zanechala na strážníkově pravém rameni zhruba centimetrový šrám. „Měl štěstí, že ho diabola netrefila třeba do oka,“ podotýká šéf bílinských strážníků.
Případ si převzala státní policie. „Vyšetřujeme ho jako násilí proti úřední osobě, za nějž pachateli hrozí až 6 let vězení. Žádné obvinění zatím nepadlo, víc k tomu zatím říct nemohu,“ sdělil teplický policejní mluvčí Daniel Vítek.
Policie přivítá jakékoli informace případných svědků této události. Mohou je zatelefonovat na tísňovou linku 158.


description: Řidiči, kteří se chtějí v těchto dnech dostat z Ústí nad Labem či Teplic do Prahy, musí mít pevné nervy a počítat zhruba s hodinovou ztrátou. Kvůli opravám blokují kolony aut hlavní tahy na Prahu – a to všechny naráz. Ředitelství silnic a dálnic totiž opravuje klíčové silnice současně.

title: Všechny klíčové tahy na Prahu opravují silničáři naráz, řidiči trpí

maintext:
„U Žalan jsem dopoledne popojížděl 50 minut, když v rádiu hlásili, že podél Labe na I/30 je u Litochovic kolona ve směru z Ústí na Lovosice na 40 minut. A je to stejné každý den,“ láteřil v úterý jeden ze stovek naštvaných šoférů Jaroslav Skála.
Z Teplic se nedá bez potíží dostat na dálnici D8 po trase I/8 přes Velemín, kde vznikají kolony u Bystřan, neboť se konce listopadu opravuje úsek od Rtyně nad Bílinou do Žalan.
A od úterý až do konce listopadu je navíc tato silnice částečně uzavřená také u Velvět.
Na silnici I/13 z Teplic do Ústí se u obce Strádov do konce roku opravuje mostek a dopravu tam řídí semafory.
Tah 1/30 na levém břehu Labe od Ústí do Lovosic blokují opravy u Litochovic a Prackovic a pravý břeh od Ústí do Litoměřic na silnici II/261 do konce září komplikuje frézování vozovky.
Mohlo se počkat na dostavbu D8, míní policie
Otázkou je, zde se musely klíčové tahy dělat ve stejnému termínu, a tím zablokovat objízdné trasy. Policie právě před tímto scénářem včas varovala.
„Harmonogram oprav jsme probírali už na začátku roku a naše stanovisko bylo, že termíny těchto oprav by se neměly setkat,“ říká šéf krajské dopravní policie Jiří Ušák.
Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) přislíbilo, že k tomu nedojde. „A došlo. Cíl je dobrý, způsob ne,“ krčí rameny Ušák.
Přitom se podle něj, stejně jako podle mnoha řidičů, klidně mohlo počkat, až se za tři měsíce dostaví D8 a většinu dopravy, zejména kamionové, z těchto tahů odvede.
MF DNES se obrátila na ŘSD s dotazem, zda opravy nebylo možné o těch několik málo měsíců odložit. Odpověď však dosud nedorazila.


description: Výstavnictví zažívá podle šéfa litoměřického veletrhu Zahrada Čech Petra Skřivánka těžké časy. Trápí ho nedisciplinovanost vystavovatelů i přehlížení ze strany velkých firem. A aby lidé přišli, musí být pro ně připravený i doprovodný program.

title: Prodej jablek či květin už na veletrhu nestačí, říká šéf Zahrady Čech

maintext:
Nejslavnější severočeský veletrh letos vstoupil do 40. ročníku (psali jsme o tom zde). Přestože Zahradu Čech už první víkend navštívilo přes 30 tisíc lidí, rekord v návštěvnosti nepadne. Nejvyšší v moderní historii by však být mohla.
„Letošní ročník je nejzajímavější, i díky propracovanému doprovodnému programu. Spoléhat se jen na prodej už dnes nestačí. Kdo tohle nepochopí, skončí,“ říká Petr Skřivánek, jednatel společnosti Zahrada Čech, která provozuje veletrhy na stejnojmenném litoměřickém výstavišti.
Dokážete si představit, že by na výstaviště přijelo 220 tisíc lidí, jako při prvním ročníku Zahrady Čech v roce 1972?
To si vůbec nedovedu představit. V dnešní době bychom to nezvládli už jen kvůli parkovacím místům. Tehdy se totiž najíždělo autobusy, mnoho lidí přijelo vlakem. Neumím si to ale představit ani z hlediska provozu výstaviště. Areál byl dříve mnohem otevřenější. Nebyly tu pavilony a lidé sem mohli proudit jinak. Takových čísel už dnes nelze dosáhnout, pohybujeme se mezi 80 a 100 tisíci lidmi.
Může být vystavovatelů ještě více?
Letos jich je kolem 500, což je maximum. Kdyby jich bylo více, tak už je nemáme kam dát. Každý rok ale záleží na tom, kdo z vystavovatelů nakonec dorazí, někteří totiž nejsou příliš disciplinovaní. Někdo nepřijede, jiní to zase zkoušejí na poslední chvíli, ač se nepřihlásili. A co se bavím s ostatními provozovateli, tak je to všude stejné. Někteří lidé nejsou schopní dodržet čas nástupu, podmínky úklidu a podobně.
Dáváte takovým vystavovatelům stopku na další rok?
Při závažných proviněních ano. Třeba když se opijí v době konání veletrhu, což se u nás stalo. Já pochopím, že tady tráví celé dny a že se napijí, ale když to přejde v agresivitu, tak takoví lidé tady nemají co dělat. Mezi veletržníky ale panuje solidarita a o takových rizikových vystavovatelích si navzájem říkáme.
Velkých výstavišť je v Česku několik. Panuje mezi nimi konkurence?
Mezi výstavišti konkurence není. Konkurencí nám jsou jiné možnosti, jak se mohou firmy prezentovat. Dříve bylo jen výstavnictví, dnešní doba toho ale nabízí mnohem více. Firmy si například mohou najmout agenturu, která jim zorganizuje návštěvnické dny s kulturním programem. Je to pro ně jednodušší i v tom, že to mají ve svém místě a nemusí se nikam stěhovat. Takový Mountfield nepotřebuje nikam jezdit. Má svou kampaň a to jim stačí. A přitom by je mohla Zahrada Čech zajímat.
Takže výstavnictví zažívá těžké časy?
Bohužel ano. Objem ve výstavnictví klesá, a to nejen v Česku, ale v celé Evropě. Boom trvající od revoluce do přelomu tisíciletí je pryč. Hodně je to vidět na brněnském výstavišti, kde se konaly obrovské akce. Třeba Autosalon, na který přišly dva miliony lidí. Poslední roky se vůbec nekonal. Brno má přitom všechny předpoklady pro to, aby to fungovalo. Má obrovskou spádovou oblast, skvělou dostupnost. Je na něm prostě vidět, že výstavnictví má sestupnou tendenci.
To nezní moc optimisticky. Co lze v takové situaci dělat?
Optimistický jsem v tom, že lidé chtějí někde trávit volný čas. Je na nás, abychom jim nabídli dostatečně atraktivní program, protože prodej jablek nebo květin už nestačí. Záleží také na tom, jaká je ekonomická situace firem a co si mohou dovolit. Někdy jim navrhneme doprovodný program sami, jindy ho už mají připravený a chtějí ho u nás realizovat. Třeba Škoda má propagaci jasně danou do posledního detailu a my se jim musíme přizpůsobit.
Jak bude podle vás vypadat výstaviště za 25 let, pokud tu stále bude stát?
Byla by škoda, kdyby tu nestálo. Patří to k městu, je to jeho značka. Nejprve si ale musí město ujasnit development celého prostoru kolem výstaviště, kde jsou opuštěná kasárna. Kdyby v nich vzniklo cokoli od obytné po komerční zónu, tak i výstaviště může fungovat jinak, protože vedle sebe bude mít život. Je tu i smělý projekt geotermálu a navazujících výzkumných pracovišť, pak se můžeme bavit například o obrovských sklenících vytápěných ze zbytkového tepla. Za 25 let by to tu mohlo být opravdu úžasné.


maintext:
Majitel garáže pro vězněné děti z Litoměřicka byl souzen za únos holčiček
12:18 , aktualizováno 12:18
Garáž v ústecké čtvrti Střekov, kterou policie ve středu zajistila v souvislosti s náhlým zmizením třináctileté dívky a o tři roky staršího chlapce z Litoměřicka, patří podle zjištění iDNES.cz muži, který byl v roce 2004 odsouzený za únos dítěte. Za to ho tehdy poslal soud na sedm let do věznice s ostrahou.


description: Nezvyklou krádež vyšetřují policisté v Teplicích. Někdo z budovy v centru města ukradl vypreparovaná exotická zvířata. Majitel si odcizené trofeje cení na sto tisíc korun.

title: Zmizel vycpaný rys, kůže paviána i hlavy antilop. Zloděje hledá policie


description: Asi stovka povalených náhrobků ještě zbývá obnovit na židovském hřbitově v Hřivčicích na Lounsku. Oprava kdysi zpustlého hřbitova začala před osmi lety a ještě několik let potrvá. Na ploše přes tři tisíce metrů čtverečních je dochováno kolem 400 pomníků.

title: V Hřivčicích obnovují stovky povalených a rozbitých židovských pomníků


description: Po tříleté přestávce začíná dostavba další části dálnice D7 z Prahy do Chomutova. Bezmála čtyřkilometrový úsek u Postoloprt vyjde na více než 450 milionů korun. Po nové čtyřproudové silnici se projedou řidiči za rok a půl.

title: Dálnice D7 u Postoloprt se dočká rozšíření, hotové má být za rok a půl

maintext:
Trasa mezi městem Postoloprty a obcí Bitozeves naváže na již hotový úsek kolem průmyslové zóny Triangle (psali jsme o tom zde).
„Stavba je už předaná, lhůta pro dokončení je 19 měsíců,“ uvedla Nina Ledvinová, mluvčí Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD), které je investorem.
Zakázku vypsalo ŘSD už v roce 2008, vyhrálo ji Sdružení R7 Postoloprty, které zahrnuje tři stavební firmy - EDS Holding, AZ Sanace a Silnice Group.
Termín zahájení stavby se pak několikrát odsunul, a to i kvůli přepracování projektové dokumentace. Projektanti totiž museli vyškrtnout ze stavby jeden most. Ten měl přejít do majetku obce Bitozeves, ale ta to odmítla.
Bez výrazného omezení dopravy
Nová trasa kopíruje v celém úseku stávající silnici a její výstavba poběží bez výrazného omezení dopravy. Nejdříve se vybuduje doprovodná komunikace a třetí jízdní pás podél stávající silnice.
Následně na ně bude převedená doprava a dostaví se zbývající čtvrtý pruh. Na tento úsek má navázat obchvat Postoloprt, s jehož výstavbou se počítá v roce 2020.
Kvůli silnici přijdou o část zázemí tamní fotbalisté. Dálnici ustoupí klubovna, šatny, kabina rozhodčího. Novou budovu si postaví na druhé straně hřiště. Fotbalistům a městu se ale nezamlouvá výše finanční kompenzace.
„ŘSD nám může vyplatit škodu jen na základě znaleckého posudku. Stavby tam ale stojí desítky let a nové budou dražší. Chtěli bychom, aby nám sumu vyrovnali,“ říká starosta Postoloprt Zdeněk Pištora.
Poslední čtyřproudový úsek byl otevřený před třemi lety u Droužkovic. Momentálně jsou tak čtyři pruhy jen mezi Prahou a Slaným a mezi Chomutovem a Bitozevsí. Celá trasa má být hotová do roku 2023.


description: Chomutov už na jaře vypověděl nevýhodnou smlouvu nájemci areálu Kamencového jezera. Od té doby se s ním dohaduje, kolik bude stát zrušení kontraktu městskou kasu. Obě strany mají jinou představu o vyplacené částce.

title: Spor o Kamencové jezero vyvrcholí bitvou o peníze za ukončení pronájmu


description: Jedna z nejznámějších stavebních firem v Ústí nad Labem - Severočeská stavební - dostala pokutu za poničení stromů při budování parkoviště u hřbitova v ústecké čtvrti Skorotice. Oproti původnímu rozhodnutí magistrátu je však desetinová. Částku 50 tisíc korun už společnost uhradila.

title: Zničenou alej mají na svědomí stavební firma i magistrát, rozhodl úřad


description: Mostecký kulturní dům Repre se opět otevírá návštěvníkům. Provoz obnoví restaurace i další komerční prostory, přístupné bude také planetárium. Budova byla přes letní prázdniny uzavřena kvůli nutné opravě elektrických rozvodů a zejména trafostanice.

title: Mostecké Repre znovu v provozu. Plesy jsou zachráněné, říká primátor


description: Nečekaný spád nabral pro ústeckého policistu Radka Janouška večer 18. června po deváté večer návrat ze služby. Auto, které jelo před ním, vlétlo v Přístavní ulici do protisměru, nabouralo do zděné překážky a vzplanulo. Janoušek z hořícího auta vytáhl 20letého řidiče. Nyní za to obdržel cenu Gentleman silnic.

title: Policista zachránil cestou ze služby muže z hořícího auta, dostal cenu

maintext:
„Z mého pohledu přejelo auto plynule do protisměru. Stavěli tam hydrant a já si myslel, že tam je nové parkoviště. Po chvilce jsem zjistil, že není, když auto začalo hořet,“ popsal Janoušek, co ho donutilo zastavit svůj vůz.
Obratem přivolal záchranku, hasiče i policii. Se slovy operačnímu důstojníkovi na tísňové lince „Jdu do auta“ se vydal k hořícímu vozu, u něhož hrozila exploze, zachránit řidiče. Dveře stlačené nárazem otevřel až napotřetí.
„Auto bylo plné černého kouře, nebylo tam vidět,“ popsal Janoušek. Mladíka deroucího se ven chytil a vytáhl. Zbytek práce pak odvedli hasiči a záchranka.
„Samozřejmě mi problesklo hlavou, že mám děti, hypotéku, ale každý jsme nějaký a já bych s tím nemohl žít, kdybych se na to vykašlal,“ zdůvodnil policista, proč při záchraně cizího člověka riskoval svůj život.
Spolujezdkyni už zachránit nešlo
V autě byla ještě spolujezdkyně, ale to Janoušek nemohl zjistit. Řidič zmateně křičel jméno Naty, ale ani na Janouškovo volání do zakouřeného auta nikdo nereagoval. On sám nikoho neviděl.
„Spolujezdkyně byla v takovém stavu, že neměl šanci poznat, že v tom autě někdo je,“ naznačil ústecký policejní ředitel Vladimír Danyluk. Devatenáctiletá dívka byla na místě mrtvá, hasiči ji po uhašení požáru vystřihávali půl hodiny.
Cenu Gentleman silnic uděluje policie spolu s Českou pojišťovnou. Ocenění má upozorňovat na výjimečné činy řidičů a bojovat proti lhostejnosti na silnicích. Cena se uděluje od roku 2004 a Janoušek je od té doby jejím 117. nositelem.
„Při čtení příběhu pana Janouška mi běhal mráz po zádech, když jsem si představila, že by v hořícím autě byl někdo z mých známých či rodiny a kolem by nebyl nikdo tak odvážný, aby vylezl z vozu a snažil se pomoct,“ podotkla Ivana Fabiánková z České pojišťovny.
Lépe, kdyby se nic nestalo, řekl zachránce
„Mého kolegu ctí nejen tento případ, ale i jeho přístup k práci, aby byl vzorem pro ostatní policisty. Jako šéf policie v Ústí nad Labem jsem moc rád, že tady takového policistu máme,“ přidal se s chválou ředitel Danyluk.
Policista obdržel pamětní plaketu a chytrý telefon s možností nainstalování aplikace na rychlou lokalizaci a přivolání záchranky.
„Ocenění je dobré, ale lepší by bylo cenu nedostat, protože to by znamenalo, že se nic nestalo,“ poznamenal k tomu skromně Janoušek.
Zachráněný řidič sice nepřišel o život, ale z nehody se bude zodpovídat. Podle dosavadního prověřování totiž havárii zavinil on, kriminalisté ho tak začali stíhat.
„Příčinou nehody byla s největší pravděpodobností nepřiměřená rychlost. Bylo zahájené trestní stíhání řidiče pro trestný čin usmrcení na zdraví z nedbalosti. Za to mu hrozí odnětí svobody od jednoho roku do šesti let,“ sdělila policejní mluvčí Veronika Hyšplerová.


description: Muži z Mostu se nelíbila žena, se kterou kamarádila jeho partnerka. V jejím bytě jí s nožem v ruce vyhrožoval zabitím. Pronásledoval ji pak až do hospody, kam před ním utekla i se svým dítětem v náručí.

title: Muži vadila ženina kamarádka. Honil ji s nožem po bytě i v hospodě


description: Nová naučná stezka už brzy protká hřebeny Krušných hor. Turisty zavede k vodní nádrži Fláje, její součástí bude i řada sportovních a poznávacích prvků.

title: Stezka Fláje povede po hřebenech Krušných hor, nahradí zavřenou oboru


authors:
Autor
Romantiky Ubylo
Zábava Zůstává

description: Pětačtyřicet let bez jediné absence už jezdí Josef Fric z Ročova na chmelové brigády. Lásku ke chmelu předal i svému synovi, který Zemědělskému družstvu Podlesí Ročov šéfuje. A tedy i sklizni, která v okolí Ročova začala v polovině srpna a potrvá do poloviny září.

title: Chmelové brigády mají pořád své kouzlo, ale už jen pro menší party lidí

maintext:
Do družstva Josef Fric nastoupil jako dvacetiletý mladík, hned po vojně. Pracoval tam jako údržbář a strojník, ale dělal vše, co bylo třeba. Ruku k dílu přiloží s chutí i teď, co je v důchodu.
„Mezi mladými člověk hned omládne,“ směje se urostlý pětašedesátník vedle rachotící česačky. „A dokud bude zdraví sloužit, budu tu i o dalších sklizních chmele,“ dodává.
Zatímco loni tu kvůli velmi horkému a suchému létu sklidili téměř o polovinu úrody méně, než předpokládali, letos to bude lepší.
„Loňská sklizeň byla historicky nejhorší, co pamatuji. Tropická vedra bez srážek trvala 45 dní, kvůli tomu jsme česání chmele o týden posunuli na druhou polovinu srpna,“ říká Josef Fric mladší .
„Přesto byl výnos rekordně nejnižší, jen 10 metráků suchého chmele na hektar. Letos by to mohlo být až o 30 procent lepší,“ dodává s tím, že celková rozloha chmelnic, které družstvo spravuje, je 265 hektarů.
Je to náročné na psychiku, tvrdí studenti
I když jsou klimatické podmínky pro zrání chmele letos příznivé, stejně počasí pěstitele potrápilo. „Pátého srpna nám bouřka se silným větrem porazila 5 hektarů chmelnic,“ doplnil ředitel společnosti.
Velký kus práce na chmelnicích a u česaček v těchto dnech vykonávají studenti, kteří si jezdí na chmel přivydělat z celé republiky. Výdělek ale podle jejich slov není to hlavní, jezdí hlavně kvůli zážitkům.
Pěstování chmele letos se v Česku sklízí chmel na 4 778 hektarech, z toho téměř 3 700 hektarů tvoří Žatecká chmelařská oblast, zbytek Úštěcko a Tršicko na Moravě
nově bylo díky finanční podpoře od státu v Česku osázeno 348 hektarů chmelnic
Zemědělské družstvo Podlesí Ročov obhospodařuje především chmelovou odrůdu žatecký poloraný červeňák
„Práce to není zas tak fyzicky namáhavá, spíš psychicky. Děláme od rána do večera se třemi přestávkami na jídlo. Pro někoho to může být úmorné. Stojí ale za to to zažít,“ zdůrazňuje čtyřiadvacetiletá studentka práv ze Šenova u Ostravy Martina Kubinová.
„Letos jsem tu už potřetí a pokaždé je tu skvělá parta, jezdí sem i řada mých kamarádů. A večer někdy zbude i trochu sil na zábavu,“ prozrazuje Kubinová.
Servírují se hlavně knedlíky
Chmelová brigáda má pevný řád. První vstávají polaři, kterým šichta začíná v půl šesté ráno. Strhávají chmel z konstrukcí, na kterých rostl, a nakládají ho na valník za traktorem.
O hodinu později pak začíná směna brigádníkům na česačkách, tedy u strojů, které z chmelových „šlahounů“ očešou šištice. Končí se za soumraku.
Mezitím se parta kuchařek stará o stravu. Servírují se lidovky, hlavně omáčky s masem. Kdo si potrpí na vegetariánskou stravu či nějakou speciální dietu, má smůlu. Na své si přijdou především knedlíkáři.
„Není to zas tak špatné, po pár dnech se toho ale přejíte,“ říká třiadvacetiletý budoucí veterinář Tomáš Schwetter z Havířova. I on si tu ale pochvaluje hlavně skvělou partu, nejezdí sem za gurmánskými zážitky.
„Výdělek je něco přes 10 tisíc korun, není to nijak závratná částka. Ovšem chmelová brigáda má své kouzlo, je tu super parta lidí a je to především o zážitcích,“ potvrzuje dále, že ani peníze tu nejsou to hlavní.
Romantiky ubylo, zábava zůstává
Před lety, kdy byly pro středoškoláky či vysokoškoláky chmelové brigády „dobrovolně povinné“, byly česačky a chmelnice plné mladých lidí. Dnes je to jiné kvůli větší mechanizací sklizně, kdy lidskou sílu nahradily stroje.
U česaček jsou menší party, stejně tak přímo ve chmelnici. Česači na poli dočesávají jen to, co nesebere traktor se strhávačem.
„Kdysi jezdily celé třídy a brigády organizovaly školy, dnes jsou tu jednotlivci nebo parta kamarádů, kteří si chtějí přivydělat. Dělalo se také na dvě směny, takže jedna měla vždy odpoledne volno na zábavu,“ vysvětluje Fric starší.
„To byla romantika, někteří brigádníci tu našli lásku. Dnes všichni dělají na jednu směnu od rána do večera a točí se tu pořád stejní lidé. Zase je to ale dobrá parta, se kterou zažijete legraci,“ usmívá se nejzkušenější brigádník.


description: Jen na pár řádcích se soud před lety vypořádal s vysvětlením, proč už po půlce trestu propustil podmíněně na svobodu Zdeňka H., který je nyní stíhaný kvůli věznění dvou dětí z Litoměřicka. Podle zjištění MF DNES se tehdy za něj přimluvil i ředitel věznice. Zdeněk H. byl ve vězení za pokus o únos dvou holčiček.

title: Ke svobodě pomohla únosci dětí přímluva šéfa věznice, pro byl i žalobce

maintext:
„Předseda senátu na základě provedeného dokazování zjistil, že odsouzený splňuje všechny zákonné podmínky trestního zákona pro podmíněné propuštění z výkonu trestu,“ zní klíčová pasáž v odůvodnění, které má MF DNES k dispozici (usnesení zde).
Zdeněk H. kvůli pokusu o únos dvou holčiček z Českolipska na přelomu let 2003 a 2004 dostal osm a půl roku, za mřížemi ale strávil jen čtyři roky a čtyři měsíce (psali jsme o tom zde).
Vzhledem k tomu, že soud při propuštění odkázal jen na zákon, lze dovodit pouze to, že Zdeněk H. svým chováním a plněním povinností vězně prokázal polepšení a že bude vést řádný život.
O své nápravě přesvědčil i státního zástupce
Více soud propuštění Zdeňka H. nevysvětlil, neuvedl ani příklady jeho polepšeného chování za mřížemi. Podle právníků není takto krátké rozhodnutí ničím zvláštním, soudy mohou obdobným způsobem postupovat.
„Soud se může dotázat státního zástupce a odsouzeného, zda žádají o podrobné písemné zdůvodnění rozhodnutí. Když řeknou, že ne, nic se zdůvodňovat nemusí,“ vysvětlil právník Narcis Tomášek.
MF DNES se přes opakované snahy nepodařilo zastihnout soudkyni, která v květnu 2008 únosce pustila na svobodu.
„Soud zkoumá, zda jsou splněné zákonné požadavky pro podmíněné propuštění. Jiné okolnosti pro to nejsou důvodem,“ podotkl jen Michal Dvořák, mluvčí Obvodního soudu pro Prahu 4, jenž o propuštění rozhodl.
Zdeněk H. podle odůvodnění přesvědčil o své nápravě i státního zástupce, protože s jeho propuštěním souhlasil. Únosci na svobodu také pomohla přímluva ředitele věznice na Pankráci, kde si tehdy trest odpykával.
Ředitel už ve vězeňství nepůsobí
„Vzhledem k tomu, že se ředitel připojil k žádosti odsouzeného,“ lze o tom číst zmínku v rozhodnutí o propuštění. Ředitelem byl tehdy Jaroslav Gruber, jenž věznici vedl šestnáct let. Dnes už ve vězeňství nepůsobí.
Ještě v roce 2008 Gruber sám odešel. Podle neoficiálních informací kvůli ostudě, média popisovala jeho údajné řízení pod vlivem alkoholu. „Nezastírám, že pan náměstek míval problém s pitím,“ řekl k tomu tehdejší ředitel vězeňské služby Luděk Kula.
Přestože se podle pražského soudu Zdeněk H. ve vězení polepšil, dnes je obviněný za obdobný čin. Policie ho stíhá jen rok poté, co mu uplynula sedmiletá zkušební lhůta. Zda tedy nebylo podmíněné propuštění chybou, nechtěl pražský soud hodnotit.
„Soud nemůže jakkoli komentovat trestní stíhání kohokoli v jiné trestní věci, nadto za situace, kdy toto stíhání není dosud ukončeno,“ poznamenal mluvčí soudu Dvořák.
Pachatele policie nyní obvinila za to, že unesl a věznil šestnáctiletého chlapce a třináctiletou dívku deset dní v garáži na ústeckém Střekově (blíže o tom zde). Policie Zdeňka H. stíhá za omezení osobní svobody, vydírání, ohrožování výchovy dítěte a šíření pornografie. Za to mu hrozí až osm let let vězení.


description: Generální inspekce bezpečnostních sborů prověřuje, jestli policie postupovala správně v případu dvou zmizelých nezletilců z Litoměřicka. Vypátrali je sami rodiče, přestože policie měla k dispozici stejné informace jako oni.

title: Postupem policie v případu vězněných dětí se začala zabývat inspekce


description: Okresní soud v Lounech vynesl v pondělí svůj třetí rozsudek nad Pavlem Paurem, který podle verdiktu týral svou manželku Janu. Žena před třemi lety za záhadných okolností zmizela a dodnes po ní policie pátrá. Paur odešel od soudu bez jediného slova s dvouletou podmínkou.

title: Za týrání manželky, která poté zmizela, dostal Paur podmínku i napotřetí


description: Muž z Varnsdorfska, jehož dům se dostal do exekuce, ho radši podpálil a chystal se v něm zemřít. V bezvědomí ho tam našli hasiči. Z domu zbyly trosky. Případ se stal v úterý nad ránem ve vsi Studánka.

title: Zadlužený muž se nechtěl vzdát domu, tak ho zapálil a otrávil se v něm


description: Pěšky, na kolech, na bruslích nebo třeba na skateboardu. Variant, jak si prohlédnout poslední nedokončený úsek dálnice D8 mezi Lovosicemi a Řehlovicemi, byla v sobotu celá řada. Ředitelství silnic a dálnic tam uspořádalo den otevřených dveří. Auta tu mají začít jezdit 17. prosince. Slíbil to ministr dopravy Dan Ťok. Na akci se také objevila nová petice, která se zabývá mimoúrovňovou křižovatkou.

title: Lidé si prohlédli rozestavěnou D8. Jezdit se tu bude v prosinci, řekl Ťok

maintext:
Před třemi lety dorazily na podobnou akci zhruba tři tisíce lidí, v sobotu to bylo až jednou tolik. Nedostavěná dálnice, o které se už řadu let hodně mluví a píše, byla obrovským lákadlem. „Chceme prostě vidět, jak to pokračuje. Bydlíme nedaleko. Jsme z obce, které se po dostavění dálnice hodně uleví,“ řekla Dagmar Králová, která na den otevřených dveří dorazila s manželem.
Když vstoupili na první zpřístupněný úsek, čekal je pohled na nabouraná auta Ředitelství silnic a dálnic. Úřad tím chtěl veřejnosti ukázat, jak jeho pracovníci při práci na silnicích denně riskují kvůli způsobu jízdy jiných řidičů. Nechyběl ani stánek, u kterého si návštěvníci mohli vyzkoušet, jaké to je být opilí nebo pod vlivem drog. Nechyběla ani simulace čelního nárazu a několik atrakcí pro děti. Ostatně, ne všechny zajímala D8. „Přijel jsem hlavně kvůli dětem, aby viděly stroje a tak,“ podotkl Václav Mrštík z Trmic.
Na konci tohoto úseku zazněl z pódia slib ministra dopravy Dana Ťoka (ANO). Podle něj jdou práce podle plánu a oficiální otevření připadne na 17. prosince. Připojil se k němu i šéf Ředitelství silnic a dálnic Jan Kroupa. „Bude hotovo. Samozřejmě budou ještě probíhat dokončovací práce, ale řidiči už tu budou jezdit,“ podotkl s tím, že v tuto chvíli se dokončuje například jeden z mostů. Pracuje se i v místě, kde došlo před třemi lety k sesuvu. Až tam se veřejnost v sobotu nedostala. „Ty nejobjemnější práce jsou hotové, nebo se blíží do finiše,“ dodal mluvčí ŘSD Jan Rýdl.
Termín dokončení dálnice se už několikrát posunul. I proto někteří návštěvníci tento optimismus nesdíleli. „Vůbec tomu nevěřím, že to stihnou,“ prohodila Eva Šebková z Teplic. Našli se ale i jedinci s opačným pohledem, i když k tomu přidali trochu ironie a sarkasmu. „Dostaví to, všechno zvládnou. Vždyť to dneska říkal sám ministr, ne?“ krčil rameny u tunelu Radejčín Pavel z Jílového. Jemu se po otevření úseku výrazně zkrátí cesta do práce. Právě tunel Radejčín byl druhou částí dne otevřených dveří.
Na akci se objevila také petice. Jejími autory jsou Strana zelených a Piráti, dva subjekty, které jdou společně do podzimních krajských voleb. „Diskutuje se o tom, že bude nájezd na dálnici u Radejčína. My navrhujeme, aby byl u Dobkoviček. Je to z toho důvodu, že nedaleko je lom, což samozřejmě představuje velký provoz. Kdyby byl nájezd u Dobkoviček, byla by zátěž pro okolí minimální, protože kamiony by na dálnici najížděly po 650 metrech. V opačném případě by to bylo po sedmi kilometrech a některé obce by tak byly hodně dopravně vytížené,“ řekl Lukáš Sláma ze Strany zelených. Po asi třech hodinách měl několik desítek podpisů. Sbírat se mají asi dva měsíce.


description: Park Ryneček v blízkosti centra Loun se proměnil v místo, kudy se lidé bojí procházet. Ti, co bydlí v blízkém okolí, si stěžují na neustálý hluk, opilce a pohozené odpadky. Strážníci tam budou častěji hlídkovat.

title: Park blízko centra Loun ovládají opilci. Město si láme hlavu, co s tím


description: Soud poslal v sobotu dopoledne do vazby muže z Litoměřicka, kterého policisté viní z únosu třináctileté dívky a o tři roky staršího chlapce. Podle indicií z dopisu, který únosce chlapci údajně dovolil poslat domů, je rodiče deset dní po zmizení našli za trojicí vrat v garáži v ústecké části Střekov.

title: Muž obviněný z věznění dvou dětí v garáži je ve vazbě, hrozí mu 8 let

maintext:
Rozhodnutí je pravomocné, muž si proti němu zatím nepodal stížnost. Soud vazbu uvalil z důvodů obavy v pokračování v trestné činnosti a z útěku.
„Okresní soud vyhověl mému návrhu na vzetí obviněného do vazby. Existují důvodné obavy, že pokud bude ponechán na svobodě, mohl by utéct nebo se skrývat, protože mu hrozí vysoký trest, nebo by mohl pokračovat v trestné činnosti, pro kterou je stíhán,“ uvedl šéf Okresního státního zastupitelství v Ústí nad Labem Pavel Kaláb. Muži hrozí podle stávající právní kvalifikace až osm let vězení.
Podle Kalába je stíhán i za ohrožování výchovy dítěte a šíření pornografie. „Prozatím je kvalifikace na nejvyšší možné sazbě, hrozí mu osm let let odnětí svobody. Je obviněn z omezení osobní svobody, vydírání, ohrožování výchovy dítěte a šíření pornografie,“ řekl Kaláb. „Při dnešním zasedání (obviněný) vypovídal a doznal se ke svému jednání.“
Chlapec a dívka se znali teprve tři dny, když 28. srpna odešli neznámo kam a pak už měli nedostupné mobily. Rodiny zburcovaly policii a samy začaly pátrat prostřednictvím Facebooku (psali jsme o tom zde).
Ve středu - po deseti dnech od zmizení - rodiče nezletilce objevili v garáži na odlehlém místě na Střekově, která měla zezadu i shora zesílené zdi a vstup dovnitř byl zajištěn pomocí trojitých vrat. Dovedly je tam indicie z dopisu, který hoch rodičům údajně se souhlasem únosce poslal.
Podle matky si únosce oběti vybral náhodně, se zbraní v ruce je přepadl ve chvíli, kdy byli na procházce u řeky. „Spoutal je a odvezl do připraveného úkrytu. Fyzicky jim neublížil. Říkal jim, že nikoho nemá, že si je našel jako kamarády a že je nutně potřebuje,“ vylíčila matka (rozhovor čtěte zde).
Podle svědka, který měl možnost nahlédnout do garáže, si pachatel dal záležet, aby děti měly ve vězení příjemné podmínky. „Vypadalo to tam jako v pokojíčku, měli tam matraci, přikrývky, konvici, bylo tam čisto,“ řekl.
Majitel garáže a muž nyní obviněný z únosu dvojice, byl podle zjištění iDNES.cz v roce 2004 odsouzen k sedmi letům vězení za únos dvou dívek. Připravil pro ně tehdy úkryt a zakoupil několik dětských her. V obou případech mu podle soudu šlo o výkupné (informovali jsme o tom zde).


description: Městská knihovna v Mostě se už několik dnů pyšní prvním vlastním medem. Vznikl z velké části díky desítkám lip v okolí, kam to včely ze dvou úlů na střeše knihovny nemají daleko.

title: Knihovna v Mostě začala chovat na střeše včely. Už má svůj první med


description: Ke konci se chýlí soud s ústeckým exprimátorem Vítem Mandíkem a zastupitelem Josefem Macíkem míří. Podle obžaloby jsou odpovědní za předraženou zakázku na vítání občánků. Soud vyslechl v pondělí posledního svědka a čeká se už jen na vypracování posudku. Politikům hrozí až 10 let vězení.

title: Soud s exprimátorem kvůli vítání občánků vrcholí, rozhodne třetí posudek

maintext:
„Bude se přibírat odborný ústav k vypracování revizního znaleckého posudku,“ uvedla mluvčí soudu Irena Jeřábková.
Obžaloba totiž stojí na posudku, že vinou Mandíka a Macíka byla zakázka předražena o milion korun (o případu jsme psali zde).
Jenže znalec obhajoby Jan Sekanina takový závěr odmítá. „Pro posouzení by bylo nutné mít rozpočty a přesné položky akcí v jiných městech a k závěru dojít porovnáváním a upravováním jedné položky po druhé,“ uvedl.
Aby se tak odstranily rozpory, soudce Pavel Kuděla zadal vypracování revizního posudku. Do značné míry by měl napovědět, zda Mandík s Macíkem, oba z ČSSD, způsobili městu škodu.
Závěrečné řeči by mohly být v lednu
Líčení bude pokračovat v lednu, do té doby má být posudek hotový. „Snad by se to mohlo stihnout,“ podotkl žalobce Jan Fuchs, který případ poslal k soudu.
Počátek kauzy spadá do prosince 2011, kdy město uzavřelo s firmou Darothore smlouvu na pořádání vítání občánků, což byla společenská akce spojená s předáváním dárků a šeků prvorodičkám.
Darothore, firma tehdy blízká ČSSD, měla za roky 2012 až 2014 podle smlouvy za projekt inkasovat přes pět milionů korun. Město s ní ale předčasně ukončilo smlouvu a „jen“ 1,74 milionu, přesto i tak podle žalobce přišlo zbytečně o milion korun.
Macík ještě jako radní inicioval zrušení výběrového řízení, v němž jiná firma nabídla levnější služby. Mandík pak podepsal smlouvu s Darothore. Měli se tím dopustit zneužití pravomoci úřední osoby a porušování povinností při správě cizího majetku. Oba vinu odmítají. „Nic jsem neporušil, skutek se nestal,“ řekl už dříve Mandík.
V lednu po projednání finálního posudku by mohly zaznít závěrečné řeči. „Nic zásadního se oproti situaci v době podání obžaloby nemění. Relativně to jde tak, jak to mělo jít,“ zhodnotil dosavadní průběh líčení žalobce Fuchs.


description: Situaci na problematickém litvínovském sídlišti Janov pomáhají udržet na uzdě asistentky prevence kriminality. Do jedné z nejznámějších sociálně vyloučených lokalit se s nimi vypravila MF DNES.

title: Budoucnost Janova nevidím dobře, říká asistentka prevence kriminality

maintext:
Červené auto stojící na parkovišti mezi dvěma paneláky se začíná kývat jako na vlnách. Jeho interiér právě slouží trojici dětí jako místo na hraní. Jakmile děti zbystří dvojici žen v černých mundúrech, vylezou ven a utíkají pryč.
„Stůjte. Pojďte sem,“ volá za nimi Martina Vettermannová, jedna z asistentek prevence kriminality. Marně. Děti se jen ohlédnou a mizí. Místo nich přichází statný Rom.
„Hej, jak to, že je to auto otevřený? Jak se tam ty děti dostaly?“ rozhazuje rukama. „Tady je stažený okýnko. Nevím, jak se jim ho vždycky podaří stáhnout. Mně to nejde,“ odpoví Vettermannová.
Vrak, k němuž se jeho majitel nehlásí, tu stojí už dlouho. Pro děti je velkým lákadlem. Přímo v něm nebo na jeho střeše řádí i dvakrát denně. „Večer už bude otevřený zas,“ krčí rameny Vettermannová.
Takhle pro ni a její kolegyni začíná pondělní odpolední směna. Stačilo jen vyjít před dům, ve kterém mají asistentky prevence kriminality zázemí. Auto je totiž zaparkované hned vedle. Když ho zajistí, vydají se na první kolečko po sídlišti.
Odpadky až ke schodům
Obě ženy vykonávají tuto službu už pátým rokem, od jejího zavedení. „Dříve jsem tu pracovala jako terénní sociální pracovnice. Skončil mi pracovní poměr a nabídli mi tohle, protože jsem Janov dobře znala,“ říká Pavla Štísová, druhá asistentka prevence kriminality.
Její parťačka pracovala před nástupem na tuto pozici jako koordinátor veřejné služby. Jejich úkolem je dohlížet na veřejný pořádek, pomáhat místním obyvatelům řešit jejich problémy, dohlížet na bezpečnost dětí u základní školy.
Ujdeme sotva třicet metrů, když se na nás začne zubit asi pětiletý kluk. Sedí u jednoho ze vchodů na schodech, pod nimiž by se dalo nasbírat několik pytlů odpadků. Nemá boty.
„Jak to, že jsi bos?“ Na otázku asistentek odpoví bez rozmýšlení: „Já mám značkový boty.“ Nelže. Za chvíli k němu z prvního patra přiletí adidasky. Stejně bleskově se kolem něj houfují jeho sourozenci. Jeden, druhý, třetí...
„Mám šestnáct dětí,“ volá z lodžie matka. Nezvyklý počet hlásí hrdým tónem. „Ale zrovna u nich by člověk mohl jíst z podlahy. Ta paní pořád uklízí a stará se. Přesto je rodina v hledáčku úřadů,“ podotýká Vettermannová.
Hladové děti v kontejnerech
„Přitom je tu celá řada jiných, po kterých by měli jít,“ upozorňuje asistentka. Přiznává, že ze všeho nejhůře při své práci vstřebává leckdy až otřesnou situaci mnohých dětí.
„Nejhorší je, když vidíte, v čem vyrůstají. Ten nezájem rodičů. Taháte je z kontejneru a oni říkají, že mají hlad. Co uděláme? Sepíšeme poznatek. Ale to je všechno, co můžeme,“ krčí rameny.
„Není žádná výjimka, když se stane, že matka nechá několik dětí večer doma o samotě a jde shánět fet,“ vypráví Vettermannová. Naráží na podle ní stále bobtnající problém.
„Dřív tu bylo fetování spíše mužskou záležitostí. Teď začíná spousta žen. Ale ne nějaké mladice, starší ženské,“ dodává. Z nedalekého okna mezitím řve hudba. Prý absolutní klasika.
Zadní vchody paneláku, který míjí, se proměnily v místa pro odpolední debaty jeho obyvatel. U každého z nich postává kolem deseti lidí. Občas někdo na někoho zakřičí, jinak je tu ale klid.
Záškoláctví rodiče omlouvají
„Kdybyste sem v tomhle počasí dorazili mezi sedmou a osmou večer, mezi baráky byste neprošli. Už by to chtělo nějaký déšť. To venku nikdo není,“ líčí Štísová. Po čele jí stéká pot. Začátek září přinesl tropy.
V zimě mají s kolegyní na starosti hlavně kontroly domů. Během školního roku pak prakticky každý den řeší záškoláky. „Hodně rozšířené je takzvané skryté záškoláctví, kdy jim to rodiče nebo jiní příbuzní omluví,“ vysvětluje Vettermannová.
„Nedávno jsem potkala holku s energeťákem a pytlem brambůrků v ruce. Ptala jsem se jí, proč není ve škole a ona na to, že je jí špatně. Za chvíli za mnou přiběhla babička, co ji má v péči, a začala mi sprostě nadávat, co si to prý dovoluji,“ vypráví asistentka.
Blíží se k obchůdku nedaleko základní školy. Sedí u něj tři ženy, čtvrtá na ně mluví z okna. Když k nim asistentky přijdou, slušně je pozdraví. Pak společně prohodí pár slov.
„Určitě tu nejsou zbytečný. Řeší, když děti nechodí do školy nebo když se perou před barákem,“ řekne k práci asistentek paní Lenka, postarší Romka.
Nájem v garsonce až 9 tisíc
A vzápětí si povzdechne: „Já tu bydlím dvacet let. Tohle už není Janov, jaký býval. Je to tu samý přistěhovalec. Je tady jedna část, ve které to ještě jde, ale jinak katastrofa“.
Další z přítomných zmíní ceny nájemného. „Tady zaplatíte za garsonku i devět tisíc nájem. Za ty štěnice a šváby je to nehorázný. Ale to dělají vaši lidi, to s těma bytama. To my, cigáni, neděláme,“ lamentuje a naráží na zdejší bytovou politiku „pochybných“ vlastníků bytů a některých realitních kanceláří.
Spoustu z nich vlastní také lidé s trvalým pobytem v Rusku a jiných zemí východní Evropy, kteří jsou jen těžko dohledatelní. Sídliště je „postižené“ velkou migrací. Stále se na jeho území stěhují lidé, převážně Romové, nejen z jiných koutů České republiky. Někdo přijde, někdo odejde.
„Lidé se ale často stěhují i v rámci sídliště. Častokrát si říkáme, že jedna ulice už jakž takž jde a najednou se tam přistěhuje někdo odjinud a zase je to špatné. Za novými chodíme, snažíme se jim vysvětlit, kdo jsme. Je ale zajímá jen to, kde je úřad práce kvůli vyřízení dávek,“ kroutí hlavou Vettermannová.
Senioři se bojí vyjít ven
Když tu před pěti lety asistentky začínaly, vyslechly si svoje. „Mě místní znali z mého předchozího zaměstnání, takže to docela šlo, ale kolegyně to měla daleko horší,“ vzpomíná Štísová a pomrkává na ni.
„Ani se mi to nechce říkat. Křičeli třeba: gestapo jde, svině český fašistický. No jo, ale když se něco dělo, tak přilezli,“ podotýká Vettermannová. Situace se od té doby dost změnila.
„Samozřejmě jsou tu pořád lidi, kteří nás nenávidí, protože jsme je třeba chytily při činu. Občas si vyslechneme nadávku, ale jinak už jsem dostala několik pozvánek na křtiny, na svatbu, na narozeniny. Jedna paní mě chtěla na křtiny jako ochranku,“ vyjmenovává s úsměvem.
Ten jí ale vzápětí z tváře mizí. Po otázce, zda někdy pochybuje o smyslu své práce, nasadí obě vážný výraz. „Nemáme syndrom vyhoření. My už jsme přehořely. Psychicky je to dost špatné. Jestli pochybujeme? Každý večer,“ shodují se.
Pokud jde o Janov, nevidí prý žádné světlo na konci tunelu. „Zabýváme se pořád dokola tím samým a výsledek nikde. Senioři se bojí vyjít ven. Na něco někoho upozorníte a on vám hned vpálí, že je mu všechno jedno, i pokuta, protože je na sociálce,“ poznamenávají.
Další kompletně vybydlený dům
„A nejvíc k smíchu a zároveň k pláči je, že většina těch lidí má vyšší příjmy než my,“ pokračuje Vettermannová. V Janově bydlí. Štísová žije v centru. Obě přiznávají, že by chtěly jinou práci. Přesto dál zůstávají.
„Ještě se mi to nechce vzdávat,“ přemýšlí nahlas Štísová, když se obě ženy společně blíží k malému dvojvchodovému paneláku. Asi pětice mužů zazdívá jeho okna a vchody. Dům se tak přidává do skupiny kompletně vybydlených.
Těch v Janově přibývá. Zazdívání má zabránit rabování a tomu, aby objekt sloužil jako „schovka“ například pro drogově závislé. Město v současné době jedná se společností CPI, vlastníkem několika zazděných domů, o jejich odkoupení. Chtělo by pak usilovat o dotaci na jejich zbourání.
Jeden z mužů jen nevěřícně kroutí hlavou. „Nejsme odsud. To, co je tady, jsme ještě neviděli. Začali jsme dělat a najednou vyběhl ze sklepa nějaký chlap. Prý byl uvnitř, protože si tam něco zapomněl,“ říká.
Znepřístupnit interiér paneláku prý bylo maximálně nutné. Hlavní důvod? Po celé prázdniny sloužil zdejším dětem jako dějiště jejich „specifické olympiády“ – pravidelně chodily soutěžit, kdo najde nejvíce injekčních stříkaček.
Uklízet už nemá cenu, tvrdí žena
Za dalším domem sedí na chodníku asi padesátiletá Romka a stěžuje si, že uklízet chodby už nemá cenu. Pod okny domu leží obaly od potravin, cigaret. „Po víkendu přijdeme a u některých domů se tomu bordelu nestačíme divit,“ podotýká Štísová.
Sídliště teď působí klidně. Asistentky mají své specifické dělení obyvatelstva – normální lidé a nepřizpůsobiví obyvatelé. „Ti nejsou v převaze, ale stačí dvě takové rodiny ve vchodě. Ti normální se pak začínají stěhovat pryč. A jsou i takoví, kteří se jim přizpůsobí a dělají to samé,“ popisuje Vettermannová.
Klid končí u bloků označených písmenem R nacházejících se u zdejšího nákupního střediska. Je u nich asi padesát lidí. Všechny generace. Sledují debatu strážníků s řidičem, co tu zaparkoval. Každou chvíli někdo vykřikne. Ozve se rána dveřmi. Taková, která roztřese všechna okna.
Asistentky začínají odpovídat na dotazy těch, kteří nevědí, co se děje. Zároveň klidní hlouček několika chlapců, kteří si začali utahovat z jiného hocha. Toho posílají domů. Mladík je zjevně mimo realitu. „Pobírá invalidní důchod. Má vývod. A v žilách mu koluje všechno možné,“ stíhají vysvětlovat asistentky. Sprostá slova teď létají vzduchem jedno za druhém.
V jednom bloku žije 89 dětí
Jedna z žen si jim stěžuje, že zde chybí lavičky. Tahle lokalita nyní patří k nejhorším v Janově. V jednom ze tří bloků žije 89 dětí.
Po asi dvaceti minutách asistentky pokračují dál. „Podíváme se ještě pro jistotu za tenhle barák,“ ukazují na další vybydlený dům, který ještě není zazděný a dovnitř může kdokoli. Rozhodly se správně.
Pod schodištěm leží několik injekčních stříkaček. Přivolávají proto strážníky. Jedno kolečko po sídlišti mají skoro za sebou. „Dnes to šlo,“ usmívají se.
Nedávno obě podepsaly novou smlouvu. Po Janově by takto měly chodit do roku 2019. „Jestli to vydržím? Já pevně doufám, že to už budu někde jinde,“ svěřuje se Štísová.
Její kolegyně předpovídá sídlišti krátkou budoucnost. „Za pět let přijdete ke kruháči, co je před vjezdem do sídliště. Já tam budu sedět, vezmu od vás vstupné a provedu vás po prázdné čtvrti. Bude to takové muzeum,“ dodává s hořkou nadsázkou.


description: Tajemný únosce, garáž vybavená jako byt a šifrovaná zpráva, která dovedla po deseti dnech rodiče k 16letému hochovi a 13leté dívce z Litoměřicka. Chlapcova matka přesvědčuje, že stěží uvěřitelný příběh je pravdivý. „Děti prošly něčím, co si lze jen těžko představit,“ řekla iDNES.cz.

title: Vybral si je náhodně, v garáži měl hračky pro děti, říká matka uneseného

maintext:
Jak váš syn popisoval samotný únos?
Únosce je přepadl se zbraní v ruce ve chvíli, kdy s kamarádkou J. (celá jména dětí iDNES.cz neuvádí kvůli ochraně obětí trestných činů) byli na procházce u řeky. Donutil je dělat to, co on chtěl. Spoutal je a za tmy je pak odvezl do připraveného úkrytu na Střekově (o upravené garáži zde).
Myslíte, že plánoval unést právě je, nebo to byly náhodné oběti?
Myslím, že to byla náhoda. Prostor, kde je skrýval, neměl totiž ještě dodělaný a pracoval na něm ještě ve chvíli, kdy už tam D. s J. byli. Plán únosu tedy měl, ale vyhlédl si je náhodně. Byli ve špatnou chvíli na špatném místě, tak po nich skočil. Měl to ale připravené i pro malé děti. D. říkal, že tam byly kostky, autíčka, hračky...
Svěřil se syn, jestli jim únosce nějak ubližoval?
Fyzicky jim určitě neublížil. Říkal jim, že nikoho nemá, že si je našel jako kamarády a že je nutně potřebuje. Psychická muka ale děti zažívaly každopádně, to už bylo horší.
Jak je na tom syn teď? Půjde v pondělí do školy?
Příští týden ještě nepůjde, je z toho rozhozený. Dva dny se radoval, teď to na něj všechno doléhá. Nebudeme na něj tlačit, dáme tomu čas. Máme k dispozici policejního i civilního psychologa, se kterými budeme spolupracovat.
Únosce má být ze stejné obce jako jste vy. Znáte ho?
Občas vídám jeho matku. Jeho samotného ale osobně vůbec neznám. Asi trávil hodně času budováním úkrytu. Byl bezvadně připravený, byla to garsonka v garáži.
Mluvil syn o tom, zda se s unesenou kamarádkou navzájem podporovali?
Podporovali se neskutečně. Jeden vždy dodával sílu tomu druhému, když to na něj spadlo. Hlavně D. držel J. nad vodou.
Místo, kde únosce děti ukrýval, se vám nakonec podařilo vypátrat z dopisu, který vám děti poslaly. O čem psaly?
Když jsme dostali dopis a poznali písmo D., byli jsme nejprve šťastní, že jsou oba v pořádku. Byl to šestistránkový dopis, který nás měl uklidnit. Sám únosce jim navrhl, aby ho napsaly. Všude byly letáky a asi ho rozrušilo, jaký poprask se kolem toho strhl. V dopise tedy děti psaly, že jsou v pořádku. Přišel poštou a my jsme nad ním seděli hodiny a hodiny, pročítali ho s námi i sousedi slovo od slova. Když jsme ale dopis pročítali znovu a znovu, měli jsme čím dál horší pocit. Věděli jsme, že něco je špatně. Třeba ve větě Nic nám nechybí bylo přeškrtnuté slovo nechybí. Ve větě Jsme u kamarádů byli škrtnutí kamarádi. Pochopili jsme, že to znamená přesný opak. Že jim chybí všechno a u kamarádů nejsou. Bylo tam například špatně čitelné slovo, které začínalo na „stře...“. Četli jsme střecha nebo středa, nakonec jsme přišli na to, že to bude Střekov. Hned druhý den jsme tam vyjeli a garáž jsme s manželem objevili.
Máte za sebou děsivý zážitek. Neplánujete odjet na pár dní pryč, abyste si vyčistili hlavu?
Rádi bychom, ale vzhledem k tomu, že manžel je dnes na operaci s nohou, tak to nevyjde. Ale říkali jsme si s D., že asi pojedeme za J., vykoupat se a odpočinout si.
D. s J. se znali jen pár dní, než se jim přihodila taková děsivá událost. Jejich vztah to asi posílilo, že?
Takový začátek vztahu má málokdo. Když to nebude láska, tak se z nich stanou určitě kámoši na celý život.
Garáž, kde děti byly drženy:


description: Jubilejní 40. ročník Zahrady Čech odstartuje v pátek v Litoměřicích. Návštěvníky nejpopulárnějšího veletrhu pro zahrádkáře a kutily v Česku čekají i letos dopravní komplikace.

title: Zahrada Čech letos v novém prostředí, ale stále s dopravními problémy


description: Výrazná proměna čeká teplickou nemocnici, přistaví se k ní nový pavilon s operačními sály. Půjde o největší investici v tamním špitále za poslední roky. Vyhlášení zakázky je těsně před schválením.

title: V teplické nemocnici vznikne nový pavilon se čtyřmi operačními sály


description: Nemocnice v Lounech, kterou vlastní miliardář Tomáš Chrenek, chystá velkou rekonstrukci. Oddělení budou komfortnější jak pro pacienty, tak pro personál. Akutní péče ale už v plánu není.

title: Lounská nemocnice slibuje komfortnější služby, ale akutní péči už ne


description: Zfalšované podpisy v lékařské zprávě a zpětně dopisované záznamy. Tak se podle znalců snažil zakrýt své pochybení gynekolog z Podbořanska obžalovaný ze zanedbání péče o pacientku, která v srpnu 2012 zemřela. Zaznělo to během středečního jednání u Okresního soudu v Lounech.

title: Lékařská zpráva má falešné údaje, řekli znalci u soudu s gynekologem

maintext: Gynekologické posudky Kromě falešných záznamů se obžaloba opírá o tři znalecké posudky z oboru gynekologie. Pacientka lékaře navštěvovala několikrát do roka a opakovaně si stěžovala na krvácení a další problémy.Lékař ji doporučil bylinné koupele. Podle obžaloby neprováděl dostatečná vyšetření. Během tří let jí ani jednou nenechal udělat cytologii. Ta by podle tří znalců mohla včas odhalit zhoubné nádorové onemocnění a zvýšit tak šance na úplné vyléčení.


authors:
Autor
S Bubnováním Byl Konec

maintext:
Do hudebky jsem šel z nouze, říká dnes špičkový jazzový saxofonista
8:24 , aktualizováno 8:24
Saxofonista Ondřej Štveráček z Louky u Litvínova patří k nejvýraznějším postavám českého jazzu a prosazuje se i ve světě. Do lidušky přitom začal chodit jen kvůli kamarádům. Nejdříve foukal do flétny a klarinetu, ale pak dostal do rukou saxofon a zcela mu propadl.


description: Vylézt na skálu nyní velmi populárním stylem bouldering, tedy jen několik metrů nad zem a bez jištění, zkoušela sedmatřicetiletá žena v Tiských stěnách na Ústecku. Jenže spadla a vážně se poranila. Do náročného terénu pro ni museli letečtí záchranáři.

title: Žena lezla po skále bez lana a v keckách. Spadla a vážně se zranila