description: Kvůli proměnlivému počasí nastupují nemoci dříve, než je obvyklé. Zatím se objevují běžné virózy nebo nachlazení, ale epidemie chřipky může nastoupit po novém roce, až lidem skončí dovolená. Doktoři varují, že si Pražané rizika chřipky příliš nepřipouštějí.

title: Chřipka přijde už po Novém roce, Pražané si vážnost nemoci nepřipouštějí

maintext:
Nejvážnější komplikací je smrt. Jen loni v zimě zemřelo v Praze na chřipku patnáct lidí, letos jí zatím podle pražské hygienické stanice podlehl jeden muž. A oslovení lékaři míní, že se situace může zhoršit. V Praze nyní řádí především běžné virózy a angíny, ale těmi to začíná vždy. Chřipka kmene A/H3N2 přijde až později. Lékaři proto vyzývají, aby se lidé nechali očkovat, dokud je čas. Všichni.
Epidemie chřipky Státní zdravotní ústav zatím současný stav hodnotí jako nastupující epidemii. Nejvíce se chřipka před Vánocemi vyskytovala mezi dětmi do pěti let. Na sto tisíc obyvatel připadlo 145 nemocných chlapců a děvčat. U školáků od šesti do 14 let to bylo 106 nakažených, mezi lidmi nad 60 let pak připadalo 20 pacientů na sto tisíc obyvatel. V Praze přibylo i akutních respiračních infekcí (ARI). O Vánocích jimi trpělo přes tři tisíce pražských dětí na sto tisíc obyvatel. Největší nástup ARI však mezi 17. a 23. prosincem pražská hygienická stanice registrovala ve věkové kategorii 25–59 let. Během nynější zimy zatím kvůli chřipce v Praze zemřel jeden člověk, v předchozí chřipkové sezoně jí podlehlo patnáct lidí.
„Stále to má smysl a vakcíny je dost. Bojím se, že letos bude chřipek a dalších nemocí hodně, protože je taková zima–nezima. Nejdřív je plus deset, pak minus pět, venku je sychravo a lidé jsou pořád mokří,“ míní Cyril Mucha, praktický lékař z Prahy 6, s tím, že zatím se v ordinaci s chřipkou setká zhruba v jednom případě z deseti. Zbylých devět má běžné nachlazení, infekci horních cest dýchacích nebo virózu. „Kdyby mělo třeba sedmdesát procent pacientů chřipku, byla by to katastrofa,“ podotýká radotínský praktický lékař Norbert Král.
Vliv momentálního proměnlivého počasí potvrzuje i zdravotní sestra Jana Vybíralová z ordinace Felix Clinicum na Smíchově. I tam chodí lidé zatím především s angínami a virózami. „Když se střídá počasí, tak to mezi lidmi hodně lítá,“ říká sestra. Plné ordinace zesláblých pacientů mají i v Radotíně.
„Momentálně k nám chodí minimálně o sto procent víc lidí než obvykle, a to napříč všemi generacemi. Nemocní nejsou v zimě žádné překvapení a na chřipku se dá připravit, ale letos to přišlo dřív. Normálně epidemie nastupuje až v lednu,“ popisuje Král, podle kterého je předčasný nástup vlny nemocných výhodou alespoň v tom, že si mnoho dospělých mezi svátky vzalo dovolenou a děti mají ještě prázdniny, takže nemocných nemusí být tolik. S tím však Mucha nesouhlasí. „Myslím, že mezi dětmi se to rozmůže tak týden po Silvestru, kdy se vrátí do škol a školek.“ Pozvolný růst křivky nemocných před Vánocemi předpokládala i Hygienická stanice hlavního města Prahy, která sbírá hlášení od 89 lékařů.
Ti mají v kartotékách celkem 167 707 pacientů. „Největší vzestup byl ve věkové skupině 25–59 let. Hlášená nemocnost v Praze je nyní na stejné úrovni jako v únoru loňského roku, znamená to tedy rychlý nástup akutních respiračních infekcí v populaci,“ uvedla 23. prosince ředitelka protiepidemického odboru na stanici Zdeňka Jágrová.
Chřipka zabíjí i mladé lidi
Král upozorňuje, že si mnozí Pražané rizika chřipky příliš nepřipouštějí a další o nich ani nevědí. „Opravdu to není běžná nemoc. Může vás až na čtyři týdny vyřadit z pracovního a sociálního života a i pak můžete mít vážné následky – třeba zánět srdečního svalu. Chřipka významně ohrožuje lidi s cukrovkou, nemocemi ledvin. Lidé si vůbec neuvědomují, že na chřipku mohou zemřít. A to včetně mladých, i pro ně je extrémně nebezpečná,“ varuje lékař.
Říká, že včasným očkováním by lidé neochránili jen sami sebe, ale i své okolí. „Seniorům říkáme, že nenakazí svá vnoučata. Pacienti nad pětašedesát let, které očkujeme zdarma, jsou však dobře proočkovaní. Na rozdíl od mladších ročníků. Češi jsou obecně k očkování poměrně zdrženliví. Ignorují ho a předkládají nesmyslné argumenty, jako ‚já na chřipku netrpím‘,“ kritizuje Král. Epidemioložka Jágrová to vidí stejně. „Očkování sníží takřka osmdesát procent pracovních neschopností. Zřejmě to je jedním z důvodů, proč v jiných státech Evropy a v USA je zájem o očkování proti chřipce výrazně vyšší než v Česku. Je velká škoda, že se u nás nedaří prolomit naivní názory laiků a nedůvěru i podceňování efektu očkování částí odborné veřejnosti,“ míní Jágrová. Král proto nabádá stát, aby spustil osvětu, která by pomohla praktickým lékařům přesvědčit pacienty.
„Vyžaduje to mravenčí práci lékařů, aby lidem vysvětlovali, co jim očkování přinese, jaká rizika chřipka skrývá nebo že na ni nefungují antibiotika. U nás se každý rok nechá očkovat o něco více lidí než o rok dříve. Přidat by se s osvětou měli i zaměstnavatelé, aby lidé nechodili do práce nemocní a neohrožovali své kolegy,“ dodává lékař s tím, že jako u ostatních nemocí pomůže i obyčejnější prevence – vyhýbat se místům plným pokašlávajících lidí a často si mýt ruce.


description: Desítky hudebníků se odpoledne sejdou pod širým nebem na pražské Kampě, aby si společně zahrály a zazpívaly Českou mši vánoční od Jakuba Jana Ryby. „Rybovka“ před Štědrým dnem pod schody u Karlova mostu už je tradiční událostí, na iDNES.cz sledujte přímý přenos.

title: Na Kampě se bude zpívat Česká mše vánoční, na iDNES.cz ji uvidíte živě

fasttext_language: cs


description: Zvýšená bezpečnostní opatření po útoku na vánočním trhu v Berlíně, při kterém v pondělí večer zemřelo dvanáct lidí, se bezprostředně projevila i v Praze. Především na exponovaných místech, jako jsou právě vánoční trhy, je vidět více policistů.

title: VIDEO: Hlídky zesílily, trhy v Praze sledují policisté se samopaly

maintext:
Už v noci hlídkovalo na Staroměstském a Václavském náměstí víc policistů, než dosud. Hlídky byly zesíleny poté, co do davu na vánočním trhu v Berlíně v pondělí večer vjel pravděpodobně úmyslně muž s nákladním vozem a zabil nejméně 12 lidí a dalších 48 zranil (více o útoku najdete zde).
Policisté posléze zadrželi uprchlíka z Pákistánu a spolujezdce polské národnosti našli mrtvého v kabině. Německý list Die Welt ale v úterý uvedl, že zadržený Pákistánec není strůjcem pondělního útoku, což posléze připustil i berlínský policejní prezident a nejvyšší státní zástupce (více zde).
„Opatření v podobě posílení hlídek v terénu na exponovaných hlídek jsme prováděli již několik desítek minut po události,“ sdělil iDNES.cz mluvčí policie Tomáš Hulan.
V ulicích tak už večer byli policisté speciální pořádkové jednotky vybavení samopaly. Zvýšenou pozornost ale policisté i strážníci věnují historickým památkám, MHD a pražským nákupním centrům.
Také pražští strážníci dál věnují zvýšenou pozornost mimo jiné odloženým věcem, odstaveným vozidlům a jakémukoliv podezřelému chování osob. Opatření zavedli už začátkem adventu.
VIDEO: Trhy v Praze sledují policisté se samopaly Pro zobrazení videa musíte mít zapnutou podporu JavaScriptu
Státní zpravodajská skupina se v úterý odpoledne shodla na zachování prvního stupně ohrožení terorismem. „V závěru roku bude na místech s vyšší koncentrací lidí masivně přítomna policie,“ uvedl premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD).
Ministr vnitra Milan Chovanec počítá s nasazením několika stovek policistů, podle něj policie vytipovala asi čtyřicet akcí, kterým bude věnovat mimořádnou pozornost. Nasazení policistů by mohlo být ukončeno v prvním lednovém týdnu.
Vojáci se do ulic nevrátí
Armáda by se na opatřeních podílet neměla. Do ulic se tedy nejspíš nevrátí smíšené hlídky, které byly povolány v březnu po teroristických útocích v Bruselu.
Většina návštěvníků, které redakce iDNES.cz oslovila, žádnou hrozbu v Praze nevnímá a cítí se bezpečně.
„Je to strašné. Cítím se bezpečně nejen v Praze, ale i v Německu, odkud pocházím. Myslím, že ochrana obyvatel tady je v pořádku, zrovna jsme viděli policisty s velkými zbraněmi. Nemyslím si, že bychom měli být strach z teroristů,“ řekl jeden z dotazovaných návštěvníků.
„My jsme z Belgie. Tady se cítíme bezpečně. Navíc se to může stát kdekoliv - v Německu, Londýně, Belgii...“ uvedl jiný.
Mladá Češka se necítí bezpečně ani na trzích v Praze. „Je to hrozné, je jen otázka času, kdy to přijde i do Prahy. Mám strach, určitě,“ uvedla dívka.
Německé úřady sdělily, že mezi zraněnými ani mrtvými v Berlíně nejsou čeští občané. Zpravodajské služby nemají podle Chovance informace, že by ČR hrozilo zvýšené nebezpečí teroristického útoku.
Víc policistů je i v Kolíně či Mladé Boleslavi
Po útoku v Berlíně zvýšila bezpečnostní opatření mimo metropoli i jiná města, mezi nimi například středočeská Mladá Boleslav nebo Kolín.
„Bezpečnostní opatření zavádíme vždy na akcích s větší koncentrací osob, jako jsou vánoční trhy. V souvislosti s tragédií jsme ale zavedli zvýšená bezpečnostní opatření - jako například větší počet policistů v ulicích,“ uvedla mluvčí kolínské policie Markéta Fejfarová.
Počet policistů byl navýšen také v Mladé Boleslavi. „Jedná se o policisty v přímém výkonu služby, a to zejména v místech se zvýšenou koncentrací osob, jako jsou obchodní centra. Konkrétní čísla uvádět nebudeme,“ sdělila mluvčí mladoboleslavské policie Lucie Nováková.


description: Architekt Roman Koucký znovu povede práce na Metropolitním plánu. Je přitom smířený s faktem, že Praha zřejmě nestihne svůj nový územní plán vydat do roku 2020, kdy končí platnost stávajícího. „Současný plán je natolik špatný a Praze škodí, že by to pro Prahu možná znamenalo osvobození,“ říká Koucký.

title: Zánik starého územního plánu může Praze i prospět, říká tvůrce nového

maintext:
Z funkce v Institutu plánování a rozvoje hlavního města (IPR) odstoupil Roman Koucký letos v září, když vedení metropole odvolalo ředitele institutu Petra Hlaváčka (více jsme o tom psali zde).
Výtky ze strany vedení Prahy směřovaly nejen k obsahu Metropolitního plánu a k jeho zpoždění, ale někteří politici se nemohli smířit ani s osobou jinak uznávaného urbanisty Kouckého. Výběrová komise města, která hledala nástupce, však doporučila opět jeho (čtěte o tom zde).
V lednu se znovu oficiálně stanete vedoucím Kanceláře Metropolitního plánu. Znamená to konec zmatků a návrat k práci?
Je to první krok. Podmínka nutná, nikoli dostačující. Pokud by pokračovalo jednostranné politické zasahování do zpracování Metropolitního plánu, k žádnému uklidnění by nedošlo. Vše jde velmi pomalu. Rozvrat IPR, který prožíváme poslední dva roky, je mnohem větší, než se na první pohled zdá. V optimismu bych byl velmi opatrný.
Stihnete kvůli tomu plán dokončit do roku 2020?
Nikdy nebylo možné říct, kdy bude plán dokončen. To bude záležet především na způsobu práce pořizovatele (magistrátní Odbor územního rozvoje). Stavební zákon říká, že pokud se nepodaří uspokojivě vypořádat všechny námitky a připomínky, projednání se opakují, a pokud se zasáhne do koncepce, musí se znova dělat i vyhodnocení vlivu na životní prostředí. Zákon tento proces neukončuje, a proto se může stát, že se plán bude projednávat donekonečna. Zákon navíc neříká, že územní plán musí být schválen do roku 2020. Jen říká, že přestane platit plán stávající.
Co se tedy konkrétně stane, až starý plán přestane platit a nový ještě nezačne?
Myslím, že se nestane vůbec nic. Současný plán je natolik špatný a natolik Praze škodí, že kdyby přestal platit jako celek a muselo by se rozhodovat podle jiných dokumentací - Zásad územního rozvoje a Územně analytických podkladů - možná by to pro Prahu znamenalo osvobození. Český právní systém je zamořený různými „dokumentacemi“, takže rozhodně nenastane vakuum nebo bezpráví.
V čem se zlepší život pro jednotlivce nebo společnosti, kteří budou chtít stavět třeba v roce 2021, pokud už bude Metropolitní plán platit?
Doufám a věřím, že s Metropolitním plánem nastane zlepšení. Do stavebního procesu ale nevstupuje jen územní plán. Musíte mít desítky dalších vyjádření a povolení. A to nemluvím o odvoláních a žalobách. My se snažíme, aby Metropolitní plán nebyl jednou z překážek, ale byl spíše iniciačním dokumentem.
Chybí v něm něco dodělat, nebo už se vypořádávají námitky?
Bohužel se ještě nezačalo projednávat, protože pořizovatel poslední dva roky nespolupracuje, pravděpodobně také pod politickým tlakem. Ano, Metropolitní plán je nutné dodělat. Celý příští rok musíme věnovat především právní korektuře. To se ještě nikdy v Čechách nestalo. Nikdy nebyl žádný plán udělán tak dokonale, aby splnil všechny právní podmínky. Žádný územní plán u nás nikdy nebyl pod takovým drobnohledem.
IPR funguje už tři roky. Čím by měl být?
Institut plánování a rozvoje byl od počátku koncipován jako koordinační, částečně výzkumné a hlavně koncepční pracoviště. Každé město s milionem obyvatel takové potřebuje a ve fungující společnosti ho většinou má. Ukázalo se, že v našich právních podmínkách se ho nepodaří založit, proto vzniklo transformací Útvaru rozvoje hlavního města Prahy.
Jak fungování institutu hodnotíte?
Institut s sebou dodnes nese některé neduhy totalitní společnosti. A když k nim přidáte neduhy dětských nemocí a rozvrat, který někteří politici zahájili po volbách, jsme ve velmi těžké situaci. Kdyby se podařilo naplnit naši původní ideu, máme tu uznávanou instituci, která má stálou expozici plánování města, ve které bude občanům vysvětlovat, jak se město plánovalo v minulosti a jak by se mělo plánovat do budoucna. Nic z toho ale nemáme. Jsme opět na začátku.
Ze všech stran poslouchám, že v Česku je velmi málo lidí, kteří by uměli územní plán pro Prahu vytvořit, a že jen vy jej můžete dokončit. Co si o tom myslíte?
Tak to samozřejmě není. Ano, je tady asi málo osobností. Diktatura proletariátu nás učila, že jsou si všichni rovni... Je asi více lidí, kteří by plán dokázali udělat, ale málo lidí, kteří by práci dokázali v půlce úspěšně převzít. Není to tak jednoduché a o tom je celý ten příběh.
Před čtyřmi lety jste v rozhovoru pro Lidové noviny řekl, že se Češi chorobně bojí nového. Pořád to platí?
Ano. Obecně jsme ztratili jakékoliv hodnoty, máme úplně rozloženou společnost a nové hodnoty ještě nemáme vytvořené. Vlastně nevíme, co máme chtít.
Jak se to dá změnit?
Dnes asi především skvělou prací novinářů, kteří by měli vyhledávat kvalitu a informovat o ní. Architektura je těžký obor a poslední století se navíc hodně hledá. Sami architekti nevědí, co se svou profesí mají dělat, protože ztratila své výsadní postavení. Po tisíce let stavěly jen výjimečné osobnosti a najednou si všichni myslí, že umějí a mohou projektovat – dokonce jsou přesvědčeni, že mohou plánovat město. Je tu tlak „veřejnosti“, zejména aktivistických skupin, které se radikalizují a mají, bohužel, neomezenou moc cokoli zničit. Když se to všechno sečte, bude změna velmi těžká.
Varujete před vylidňováním veřejného prostoru v Praze, aby „náměstí nebylo jen zastávkou MHD“. Praha je ale přece plná lidí - obyvatel i turistů. Nepotřebuje tedy něco jiného než menší města, kde je vylidňování mnohem zřetelnější?
Každé město má energii, která se promítá do jeho bohatství, a to se pak propisuje do jeho kulturnosti. Nikdy tomu není naopak. Jenže my si, jako kdysi soudruzi, chceme naplánovat, že budeme „jen“ kulturní. To ale můžeme být až poté, co si na kulturu jako na nadstavbu života vyděláme. A jestliže nefungují základní principy uspořádání města a stavění je nesmírně složité, nemůže se zlepšovat kvalita života. Proto je Praha na nějakém sedmdesátém místě, přestože by na tom mohla být se svým uspořádáním a historií lépe (pořadí mezi západoevropskými městy podle kvality života v žebříčku Mercer, pozn. red.).
Říkáte, že má Praha mnoho vnitřních periferií. Co by tam mělo vznikat? Byty? Protože obchodů je tu spousta...
Samozřejmě byty, ale i obchodů je tady pořád ještě třetina proti normálnímu světu. Bydlení a práce. Takže všeho víc, ale pokud přicházíte z aktivistického prostředí, můžete mít pocit, že je tady všeho moc.
Roman Koucký a Metropolitní plán Roman Koucký (nar. 1959) se nejprve vyučil truhlářem, poté studoval Střední průmyslovou školu stavební v Plzni a v letech 1980 až 1985 Fakultu architektury ČVUT v Praze. Později studoval a působil jako asistent na architektuře AVU v Praze. Vede mistrovský ateliér na Fakultě architektury ČVUT.
Je autorem Trojského mostu v Praze nebo Mariánského mostu v Ústí nad Labem. Má za sebou přes dvě stě projektů. Vytvořil mimo jiné územní plány Teplic a Pece pod Sněžkou.
Od ledna 2017 bude znovu vedoucím Kanceláře Metropolitního plánu Institutu plánování a rozvoje hlavního města (IPR), která připravuje nový územní plán.
Tvorba Metropolitního plánu, který by měl být podle zákona hotový do roku 2020, má zpoždění. Na problémy měl vliv rozpad pražské koalice na podzim 2015, opakované jednání s městskými částmi i neochota IPR reagovat na výtky politiků, magistrátu i ministerstva pro místní rozvoj. Některé z nedostatků potvrdila speciální pracovní skupina, která plán přes léto zkoumala. Ta také konstatovala, že je vznikající plán kvalitní a inovativní.
Po odvolání ředitele IPR Petra Hlaváčka podali výpověď všichni členové týmu, který na plánu pracoval. Skupinu Koucký přestal fakticky řídit už v červenci – na základě přání vedení města jej odvolal Hlaváček. Novým ředitelem IPR se minulý týden stal Ondřej Boháč – do té doby zástupce ředitele.
Je to pocit běžného obyvatele. Často se pohybuji na Andělu, kde je všeho příliš, obchodů i lidí.
Anděl je úžasné místo, v podstatě učebnicová ukázka konverze průmyslové periferie na město. Bydlím tam už pětatřicet let. Když srovnáte jeho podobu v 80. letech, v roce 2000 a dnes, je to diametrální rozdíl. Takovou transformaci potřebuje ještě spousta jiných míst.
Která například?
Částečně to funguje v Karlíně, ale nestalo se to v Libni a ve Vysočanech, kde je velký potenciál. Nehotové jsou Holešovice. Místa v těsné blízkosti centra mu mohou ulevit, jenže Praha na nich má kvůli současnému špatnému územnímu plánu stavební uzávěry.
Naučili se už developeři stavět hezčí domy?
To je další české trauma. Nikdo jiný tady nestaví, takže bychom si měli developerů vážit a děkovat jim, že i přes tu strašnou šikanu úřadů i aktivistů jsou ještě ochotni v Praze něco postavit. Bohužel přežívají jen ti největší, chybí diverzita. A protože veřejných investic, které by především měly zvedat kvalitu architektury, je minimum, museli soukromí investoři sami zvedat laťku i v bytové výstavbě.
A dnes?
Dnes už se skoro žádné byty nestavějí, takže ceny prudce vzrostou, kvalita bytů se zhorší a zase budeme o dvacet let zpátky. Pro normální lidi se zdraží život v Praze a ti méně příjmoví ji budou muset opustit. To je výsledek destrukční politiky jistých aktivistických skupin. Ony jsou zodpovědné za to, že bude život v Praze takto deformovaný a komplikovaný.
Četla jsem o vás, že rozvoj a stavby v Praze nechcete regulovat.
Ano, rozvoj regulovat nechci, protože „rozvoj“ je zlepšení stavu. Také je zásadní rozdíl mezi regulováním výstavby a staveb. My říkáme, že má zástavba mít nějaký rozumný objem, že má mít dané plošné parametry a výšku, ale nebudu lidem říkat, jestli mají mít zelenou nebo červenou fasádu. Plán by měl ve svém výsledku regulovat pouze veřejná prostranství a iniciovat kvalitu.
A co když si někdo postaví dům s křiklavě oranžovou fasádou, který pak bude hyzdit náměstí?
Jak víte, že ho bude hyzdit? Lidé mají obecně velmi špatný vkus. Zejména v Česku. Neinformovaná, médii zmasírovaná společnost rozhoduje o něčem, čemu opravdu nerozumí.
Pracujete vůbec s pojmem ošklivá stavba?
Ošklivých staveb je spousta, ale kdyby nebyly, nepoznala byste, že ta jedna je krásná. Důležitá je kvalita obecného průměru. Město je živý organismus a potřebuje všechny buňky, nejen ty krásné. To, že je stavba ošklivá, ještě neznamená, že v ní nebude sídlit skvělý doktor. Každá nově postavená stavba se nám navíc zanedlouho stane krásnou, protože už se vůbec nestaví, a jestli to tak půjde dál, děti se ve škole budou učit „dřív, když se ještě stavělo, vznikaly různé domy...“.


description: Pražská policie nechala ve čtvrtek dopoledne asi na hodinu uzavřít stanici metra I.P. Pavlova, vlaky tudy pouze projížděly. Důvodem byl nález podezřelého batohu. Ukázalo se ale, že si ho tam jen někdo zapomněl.

title: Policie zavřela metro I. P. Pavlova kvůli batohu, zapomněl ho cestující


description: Dvě jednotky hasičů vyrážely k požáru bytu v panelovém domě na Černém Mostě. Z bytu zachránily dvě osoby. Požár vznikl zřejmě od dělobuchů, které na balkon hodily děti.

title: Na Černém Mostě vyhořel byt, příčinou měly být dělobuchy od dětí


description: Na kruhovém objezdu v Satalicích rozbil projíždějící cyklista skleněnou výplň u dveří autobusu. Před strážníky se pak pokusil ujet na svém kole. Po zastavení nadýchal přes jedno promile.

title: Cyklista rozbil sklo ve dveřích autobusu, strážníkům se pokusil ujet


description: Jednadvacetiletý řidič v Kladně naboural do zaparkovaného auta, které tím odmrštil na jiný vůz a ten ještě naboural do jiného auta. Po nehodě navíc utekl. Když ho pak policisté chytili, nadýchal přes dvě promile alkoholu. Způsobil tak škodu 85 tisíc korun a čelí podezření z trestného činu.

title: Opilý řidič odmrštil v Kladně zaparkované auto na jiné a utekl


description: Odpoledne se u Řevničova na Rakovnicku stala smrtelná nehoda. Pětašedesátiletá řidička auta se tam srazila s dodávkou a na místě zraněním podlehla.

title: Řidička auta zemřela po střetu s dodávkou na Rakovnicku


description: Rodinná tragédie se stala v Praze-Hlubočepech. Podle prvotních informací tam muž pobodal nožem dvě ženy. Obě skončily s vážným zraněním v nemocnici.

title: Muž doma pobodal nožem manželku s dcerou, jsou vážně zraněné


description: Pražští policisté pátrají po muži, který se vydával za jednoho z nich. Na ulici vyžadoval po mladém páru kontrolu tašek s nákupem. Když ho dvojice odmítla, vytáhl nůž.

title: Ukažte tašky, zastavil falešný policista dvojici s dítětem. Pak vytáhl nůž


description: Na 23. kilometru dálnice D1 prorazil kamion svodidla, sjel ze silnice a následně se zastavil se až o zábradlí mostu před sebou. Pravděpodobnou příčinou nehody byla únava řidiče.

title: Řidič kamionu vyjel z dálnice, zastavilo ho zábradlí mostu


description: Rodinná tragédie se stala v Praze-Hlubočepích. Podle prvotních informací tam muž pobodal nožem dvě ženy. Obě skončily s vážným zraněním v nemocnici.


description: Nevhodné vánoční dárky v podobě štěňat už v Praze nejsou takovým problémem jako v minulosti, přesto útulky koncem ledna očekávají nápor lidí, kteří se zvířat budou chtít zbavit. Ti často předstírají, že psa našli. Jiní se psů zbavují v rámci vánočních úklidů.

title: Našel jsem ho, vymlouvají se lidé při odkládání psů do útulků

maintext:
V mnoha domácnostech nastává kolem Vánoc podobná situace. Na Štědrý večer dostanou nejmladší členové rodiny psa, kterého si už dlouho přáli. Radost je obrovská, vydrží však jen několik týdnů. Pak ji střídá nezájem a vytoužený dárek putuje do útulku.
„Už teď tu máme jedno štěně. Každý rok je to stejné. Děti zjistí, že je pes moc nebaví, rodiče zase nemají čas se o něj starat. Ale je dobře, že ho dávají k nám, než aby ho pohodili někde u cesty,“ řekl ředitel psího útulku městské policie v Troji Václav Steinbauer.
Největší nápor nechtěných zvířat Steinbauer teprve očekává, stejně jako majitelka Azylu pro opuštěná zvířata v Komořanech Jaroslava Kladivová. Ta ve svém útulku před Vánocemi „udala“ do nových rodin dva psy.
„Bývá to invaze, kdybych měla štěňata, rozdám jich nejméně padesát. Ale mám tu starší psy a pro lidi je pes přes šest let moc starý,“ uvedla Kladivová. Nyní má v útulku šestnáct psů a nový zatím nepřibyl. „Přijde to na konci ledna, kdy si lidé připustí, že péči o psa nezvládají,“ míní Kladivová.
Steinbauer líčí, že si lidé o psech vymýšlejí různé příběhy. „Nahlásí, že psa našli, přitom je vidět, že se o něj pečovalo a že nálezci jsou ve skutečnosti majitelé. Vymydleného psa na ulici běžně nenajdete,“ podotýká. Jiná situace panuje v Libni, kde s „vánočními psy“ problémy nemají.
„Podle mě je to mýtus, že lidé odkládají psy po Vánocích. K nám je vozí v průběhu celého roku a přes svátky se jejich počet zásadně nemění. My se však staráme o to, ke komu pes půjde, takže když se o Vánocích objeví někdo, kdo najednou touží po štěněti, nedáme mu ho. Spousta malých útulků nyní z toho důvodu psy nevydává a na svých stránkách na to i upozorňovala,“ popisuje praxi soukromých zařízení Hana Tesařová z libeňského Azylu opuštěných zvířat.
Starého psa vymění za nového
Nastupujícím trendem je údajně odkládání zvířat ještě před Vánocemi. „Zbavují se jich při vánočním úklidu. Jejich pes už je starý nebo jde naopak o štěně, které dělá loužičky, a tak ho majitelé dají do útulku,“ popisuje Steinbauer. Pro nalezence navíc zaměstnanci z útulku městské policie jezdí a pro „nálezce“ je tak odložení psa pohodlnější.
„Nic s tím nezmůžeme. Jedna žena nedávno ohlásila nalezená štěňata, přitom jsme o ní věděli, že měla podobně vypadající březí fenku, která už teď březí není,“ vzpomíná Steinbauer. Kladivová pak upozorňuje na další častý jev. Pražané si podle ní psy mění jako auto nebo ledničku.
„Jejich fenka jim třeba předtím porodila štěňata, a tak si lidé omladí domácnost a starého psa se zbaví,“ říká majitelka útulku a dodává, že se setkává i se zvířaty z nelegálních množíren, která kvůli prožitému utrpení bývají bázlivá a agresivní. „U těch mám podmínku, že noví majitelé musí mít velkou zahradu, kde bude pes stranou od lidí,“ podotkla Kladivová.


description: Po letošní revoluci v jízdních řádech tramvají i autobusů čekají příští rok městskou hromadnou dopravu v Praze jen drobné změny. V metru lze očekávat kratší intervaly, do ulic vyjede legendární tramvaj T3 a příměstské spoje budou rozšířeny do další oblasti Středočeského kraje.

title: Pražská MHD v novém roce: posílení metra i více spojů na letiště


description: Hlavní město se příští rok bude věnovat spíše menším projektům, jako úpravě několika stanic metra, opravě ulic a tramvajových tratí. Opravdu velké projekty, jako výstavba Radlické radiály či dokončení Městského okruhu, se do konce roku 2017 stavět nezačnou.

title: Praha se napřesrok zaměří na menší projekty, metro a radiála musí počkat

maintext:
Praha chce v příštím roce vydat na investice do dopravní infrastruktury dvě miliardy korun. Ačkoliv je to podle magistrátu jen zlomek částky, kterou by hlavní město skutečně investovat potřebovalo, situace se prý postupně zlepšuje.
„Praha má dluh na dopravní infrastruktuře 21 miliard korun, který byl v minulých letech pouze udržován, aby se nezvyšoval. Letos se nám jej však podařilo snížit,“ řekl Petr Dolínek, náměstek primátorky a radní pro dopravu. Tento trend by prý chtěl udržet i v příštím roce.
Opravdu velké projekty, jako je například výstavba Radlické radiály, linky metra D, či například dostavba východní části Městského okruhu, však Praha v roce 2017 budovat nezačne.
„Tyto dlouhodobé projekty Pražané příští rok zcela určitě neuvidí. Vězte ale, že na jejich přípravě velmi intenzivně pracujeme a v příštím roce dáme maximum energie na to, abychom výrazně pokročili,“ řekl Dolínek. Dodal, že nechce dostat své následovníky do situace, kdy budou mít v šuplíku s rozpracovanými projekty zcela prázdno.
Skončí oprava Nuselského mostu
Menších projektů by však měl být v příštím roce dostatek. Úpravou má projít například hned několik stanic metra. Jako první je na řadě stanice Jinonice, do které zatéká voda. Její oprava již sice začala letos v prosinci, ale od 7. ledna bude stanice na více než šest měsíců pro cestující zcela uzavřena. Dopravní podnik (DPP) chce příští rok kompletně opravit i stanici Dejvická a další zastávky metra by se měly dočkat bezbarierových vstupů.
„Nejdále je připravena stanice Palmovka, kde bude na západní straně vybudován šikmý výtah a jiný, dosud nákladní výtah, se změní na osobní, který umožní vystoupit přímo u tramvajové křižovatky,“ říká Jan Šurovský, technický ředitel dopravního podniku.
Bezbariérový přístup bude DPP příští rok řešit i ve stanici Opatov. A také ve stanici Karlovo náměstí, kde se město s největší pravděpodobností přikloní ke dražší ze dvou navrhovaných variant a výtah ze stanice vyústí ve Václavské pasáži namísto ulice.
V metru budou příští rok také pokračovat výměny pražců, kolejí a výhybek. Neměly by však již způsobit tak dlouhé výluky jako letos.
DPP chce letos také zrekonstruovat tramvajové tratě v okolí křižovatky Palmovka a vozovny Kobylisy. Na začátku roku se silničáři vrátí i k opravě trati U Plynárny a v Nuselské ulici, kde letos TSK postavila přes potok Botič nový most. „Budeme pokračovat výměnou panelů v úseku v Chodovské ulici,“ říká Šurovský. Praha také v současnosti vykupuje pozemky pro stavbu tratí z Barrandova přes Holyni ke Slivenci a z Modřan do Libuše.
V příštím roce by měla navíc konečně skončit oprava Nuselského mostu trvající již šest let. V současnosti je na mostě rozkopaný pravý pruh směru k dálnici D1.
Magistrát zveřejní plán všech uzavírek
Podle Dolínka je také nutné zlepšit informovanost Pražanů o uzavírkách. Již brzy by měl magistrát vydat jejich podrobný plán pro rok 2017. „V lednu budeme schopni informovat Pražany o drtivě většině všech oprav, které budeme mít příští rok před sebou, včetně přesných termínů,“ slíbil Dolínek.
Již teď je jasné, že město příští rok začne s rekonstrukcí nábřeží Kapitána Jaroše, Karlova náměstí, či Patočkovy a Vršovické ulice, nebo hned desítky ulic ve Starých Bohnicích. Opravou by měla projít také ulice Vltavská na Smíchově, Husitská na Žižkově či Karoliny Světlé na Starém Městě, která je ve špatném stavu ještě po povodních z roku 2002.
TSK nyní vybírá zhotovitele stavby 8 metrů vysoké a 700 metrů dlouhé protihlukové stěny, která má vyrůst v ulici 5. května v úseku ulic Vyskočilova a Michelská.
Praha chce více investovat i do cyklistiky. Na Klárově se počítá s podjezdem pod Mánesovým mostem. Vzniknout by měla cyklostezka z Ruzyně do Hostivic či lávka na Císařský ostrov. Rozšířena bude trasa z Modřan do Zbraslavi.


description: Více než stovka pražských sportovišť se zapojila do magistrátem organizované akce Týden sportu zdarma. Lidé si v mezi svátky mohou vyzkoušet nejrůznější disciplíny. V nabídce jsou běžné, ale i méně tradiční sporty - například bouldering nebo softball. Rezervace míst bude možná od pátku.

title: Bruslení nebo plážový volejbal zdarma. Praha bude o Vánocích patřit sportu

maintext:
Kam za sportem zdarma? Fitness pro ženy
Od 27. do 30. prosince mají ženy možnost vyzkoušet si zdarma kruhový posilovací trénink určený jen jim ve vybraných pobočkách fitness centra Expreska.
Kde: Vybrané pobočky fitness centra, např. Ostrovského 3, Praha 5 Bruslení na Hvězdě
Zimní stadion Hvězda v Praze 6 bude mít v rámci Týdne sportu bezplatně přístupné veřejné bruslení 31. prosince od 12 do 14 hodin.
Kde: Na Rozdílu 1, Praha 6 Plážový volejbal v zimě
Na kryté pláži s vytápěným pískem v areálu Beachclubu Strahov si mohou lidé zahrát i v prosinci beachvolejbal. Od 26. do 31. prosince bude čtvrtina areálu vyhrazena na hru zdarma. Je ale nutné se telefonicky objednat na recepci klubu. Při rezervaci jen přes webové stránky je možné hrát se slevou.
Kde: Chodecká 1230, Praha 6 Lezení na umělé skále
Vyzkoušet si sílu svých končetin při lezení na umělou boulderingovou stěnu mohou zájemci zdarma od 26. do 30. prosince v Lokal Bloku na Smíchově.
Kde: Náměstí 14. října 10, Praha 5 Lekce kickboxu
Pod vedením mistrů světa v kickboxu si mohou lidé vyzkoušet hodinový trénink tohoto sportu. Tréninky zdarma budou od 26. do 29. 12.
Kde: Vinohradská 40, Praha 2 Pozn.: Jedná se o výběr. Kompletní přehled sportovišť i přesné termíny jsou na stránkách www.prahasportovni.cz.


description: Sedmačtyřicetiletá žena na Příbramsku zastavila řidičku s tím, že potřebuje pomoc, protože jí zemřely děti. Z vozu ji pak ale vyšoupla a ujela. Zastavil ji až policejní zátaras. Ukázalo se, že byla pod vlivem pervitinu, nemá řidičské oprávnění a navíc je nejspíš psychicky nemocná. Hrozí jí dva roky vězení.

title: Zemřely mi děti, zastavila žena řidičku. Z auta ji vystrčila a ujela


description: Z pokusu o dvojnásobnou vraždu podezírá pražská policie muže, který pobodal v pondělí v Hlubočepích manželku a dceru. Podezřelý po činu skončil v psychiatrickém zařízení, kam ho kriminalisté převezli.

title: Muž, který podle policie pobodal manželku s dcerou, skončil na psychiatrii


description: Pražští policisté našli v pondělí odpoledne v prostoru Nákladového nádraží Žižkov mrtvého muže, který ležel v asi deset metrů hluboké šachtě. Pátrání iniciovali kolegové, kteří muže pohřešovali. Zatím není jasné, jak a proč do šachty spadl.

title: Postrádáme kolegu, volali lidé policisty. Ti ho našli mrtvého v šachtě


description: Nehoda osobního auta omezila v úterý dopoledne dopravu na Jižní spojce u pražského Braníku. Řidič zdemoloval poutač u benzinové pumpy a obrátil auto na střechu. Záchranka ho převezla s lehkým zraněním do nemocnice.

title: Řidič naboural do poutače čerpací stanice, auto převrátil na střechu


description: Úklid po silvestrovských oslavách přijde Prahu na milion korun. Hned brzy ráno po silvestrovské noci nastoupí do ulic přes sto lidí a desítky strojů. Jejich úkolem bude, aby zbytky pyrotechniky, střepy z lahví a další odpad zmizely do deseti hodin dopoledne.

title: Prahu po novoročních oslavách uklidí přes sto lidí a desítky strojů

maintext:
Úklid začne už ve tři hodiny ráno na nejfrekventovanějších místech v Praze, jako je Václavském náměstí, Malostranské náměstí, Karlův most a Hradčanské náměstí, kde bývají oslavy největší.
„V případě, že nezačne sněžit, skončí hrubý úklid nejpozději v deset hodin dopoledne a všechny komunikace budou dočištěny maximálně do 17 hodin,“ uvedla mluvčí Technické správy komunikací Barbora Lišková.
Úklid zajistí zhruba 120 pracovníků a 30 úklidových strojů. Je to asi šestinásobek toho, co při normálním provozu.
Úklidový plán počítá také se sněžením. V takovém případě by se sníh převážel na náplavku Na Františku, kde by se z něj odstraňovaly nečistoty. To by úklid prodloužilo o dalších 48 hodin.
„Minulý rok bylo odvezeno zhruba 35 tun odpadu, toto množství předpokládáme i letos,“ dodal mluvčí Pražských služeb Radim Mana.
Úklid po silvestrovských oslavách 1. ledna 2016:


description: Neztratit naději a věřit, že i s transplantovanou kostní dření může člověk dělat to, co ho baví. To je vzkaz Jaroslava Hory, který prostřednictvím výstavy Životu na stopě upozorňuje, že je v Česku nedostatek dárců kostní dřeně.

title: S leukémií zápasí pomocí fotek, jeho výstavy pomáhají druhým

maintext:
Nejdřív se mu jen špatně dýchalo, pak přibyla antibiotika. Nakonec už skoro nedošel domů. Diagnóza byla vážná: leukemie. Následovaly chemoterapie a pak transplantace kostní dřeně. Prognóza na uzdravení byla minimální, to mu však lékaři raději neřekli. Nyní fotograf Jaroslav Hora cestuje po světě, fotí a inspiruje ostatní pacienty s poruchou tvorby krve, že svůj boj nemají vzdát.
„Jsem ročník 1969, ale reálně je mi šest let. Po transplantaci jsem se znova narodil. Spousta lidí to však vzdá, a to pak péče lékařů ani podpora rodiny nic nezmůže. Je to v hlavě,“ říká fotograf a zdravé Čechy vyzývá, aby se stali dárci kostní dřeně. „Když jsem onemocněl, tak se všichni z mého okolí hlásili a chtěli dřeň darovat,“ vypráví.
Dárců je však v Česku zoufale málo. Zatímco v Německu kostní dřeň daruje každý dvacátý člověk, u nás je to jen každý dvoustý. V Ústavu hematologie a krevní transfuze v ulici U Nemocnice je k vidění série Horových fotografií Životu na stopě, kde se lidé budou moci nechat inspirovat k zapsání mezi nové dárce.
„V registru máme 25 195 dárců, ale potřebujeme další. V současné době hledáme dárce pro padesát pacientů,“ upřesňuje Gabriela Hošková, koordinátorka Českého registru dárců krvetvorných buněk v Institutu klinické a experimentální medicíny (IKEM).
Věková hranice dárců se posunula ke čtyřicítce
Aby bylo možné nabírat více lidí, zvedla se i věková hranice z pětatřiceti na čtyřicet let. „Ideální dárce je sice pětadvacetiletý muž, ale zjistili jsme, že zdraví silní muži po pětatřiceti jsou ti, kteří chtějí do registru dárců vstupovat nejvíc,“ vysvětluje Hošková a upozorňuje, že na světě poruchou krvetvorby někdo onemocní každé tři minuty a spousta těchto lidí bude časem potřebovat transplantaci.
Při hledání vhodného dárce si přitom světoví lékaři vzájemně pomáhají a často se tak stane, že český pacient svého zachránce nalezne třeba ve Spojených státech a naopak. „Já o svém dárci vím jen to, že je to paní s jinou krevní skupinou, než mám já. Chtěl bych jí poděkovat, ale ještě jsem asi nenašel odvahu se s ní setkat,“ říká Hora.
Jeho fotografie z Prahy a norských Lofot si lidé na výstavě budou moci i koupit a přispět tak lidem, kteří kvůli nemoci často skončí na mizině. „Musel jsem prodat firmu, protože je to už od začátku nemoci finančně velmi náročné, navíc jsem byl dva roky úplně odříznutý od světa. Ale alespoň jsem měl co prodat, lidé v zaměstnání jsou na tom mnohem hůř. Třeba jste dva měsíce v nemocnici, což si musíte zaplatit sami. A i po transplantaci jste pořád nemocní, takže jste těžko zaměstnatelní,“ popisuje Hora finanční potíže lidí, kteří nemají to „štěstí“, že jim stát uzná invalidní důchod.
V polovině ledna se výstava přesune do nákupního centra Eden, pak oběhne republiku a za půl roku se vrátí do Prahy, kde bude dávat sílu nemocným, kteří čekají na svého dárce.


description: Mladoboleslavští policisté žádají pomoc při vyšetřování středeční hromadné nehody na 32. kilometru dálnice D10. Především žádají o pomoc řidiče auta s nápisem Samsung servis, který kolem nehody projížděl. Batole, které záchranáři na místě oživovali, převoz do nemocnice nepřežilo.

title: Oživované dítě v nemocnici zemřelo, policie hledá svědky nehody na D10


description: Od nového roku se mění postup vyřizování přestupků za neoprávněné parkování v pražských modrých zónách. Magistrát totiž převedl tuto zodpovědnost na jednotlivé radnice. Řidiči by tak již neměli mít možnost vyhýbat se pokutám.

title: Místo magistrátu budou přestupky v parkovacích zónách nově řešit radnice

maintext:
Řidiči nemají v Praze k barevným čárám dostatečný respekt. Alespoň si to myslí pražští radní, kteří chtějí zlepšit způsob vybírání pokut od řidičů parkujících v zónách neoprávněně.
Schválili proto vyhlášku, která zodpovědnost za vyřizování přestupků převede z magistrátu na jednotlivé úřady městských částí. Novinka začne platit na začátku května 2017. Magistrát bude nově pouze odvolacím orgánem, kterým doteď bylo ministerstvo dopravy. „Je to důležitý krok. Pokud by systém zůstal nastavený jako doposud, nedařilo by se pokuty efektivně vymáhat,“ uvedla primátorka Adriana Krnáčová (ANO).
Problém je totiž v tom, že řidiči, kteří pravidla porušují, mají dnes poměrně slušnou šanci vyhnout se sankci. Ministerstvo totiž dlouhodobě nestíhá všechna odvolání vyřizovat a situace se jen zhoršila po zavedení nových zón v Praze 5, 6 a 8 na přelomu letošního léta a podzimu.
Parkovací zóny o svátcích Návštěvy letos v pražských zónách zaparkují mezi 21. prosincem a 2. lednem obtížněji než loni. Radnice Prahy 1 a 2 již tradičně odmítly zóny zneplatnit. Prý kvůli přetlaku vozidel. V Praze 7 bude potřeba, oproti loňsku, kdy se za parkování neplatilo, zakoupit speciální stírací los. Vyjde na 120 korun za dvě hodiny a na 400 korun za deset hodin. Praha 3 naopak jako jediná městská část všechny zóny mezi svátky zneplatní. Přemýšlelo o tom původně i vedení Prahy 8, nakonec tam však lidé zdarma zaparkují pouze v oranžových a fialových zónách. Stejně budou zóny o svátcích platné i v Praze 5 a 6.
Řidiči, kteří se proti pokutě odvolají, tak velmi často dosáhnou jejího promlčení. Na vině je podle mluvčího resortu dopravy Tomáše Neřolda nejen nedostatek ministerských úředníků, ale také takzvané pojištění proti pokutám, které nabízejí některé firmy.
Pomáhají řidičům s protahováním přestupkových řízení a neúměrně svou eticky velmi problematickou prací zatěžují úřady i zaměstnance ministerstva,“ říká. Právě nízká vymahatelnost sankcí však může podle odborníků způsobovat, že řidiči zóny příliš nerespektují.
Posunutí administrativního kolečka o stupeň blíže k radnicím by mělo tento trend zvrátit. Samotné radnice však z toho velkou radost nemají, jelikož budou muset kvůli vyhlášce najmout nové úředníky. „Bereme to jako skutečnost, se kterou mnoho nenaděláme. Nárůst administrativy příliš nevítáme, ale musím uznat, že to má svou logiku, protože ministerstvo dopravy jako odvolací orgán prostě nefungovalo,“ říká místostarosta Prahy 7 Ondřej Mirovský (SZ).
Původně měly radnice převzít řešení přestupků již letos při spuštění nových zón. To ale nakonec nenastalo. Od května již však budou řidiči chodit své přestupky vyřizovat přímo na úřady městských částí.
Nové náklady, které tím radnicím vzniknou, by se jim však podle Krnáčové měly brzy vrátit. Dokonce by prý mohly na nové vyhlášce vydělávat. „Změna nebude mít finanční dopad na úkor městských částí. Nově jim totiž budou náležet veškeré příjmy z výběru pokut,“ dodala.
Za zakrytí značky hrozí pokuta
Pravda je, že úcta k parkovacím zónám není v Praze nejvyšší. „Porušování dopravních předpisů, obzvláště v oblasti parkování, je takový pražský sport,“ myslí si Mirovský. Souhlasí prý s tím, že pokud se má město kultivovaně rozvíjet, je třeba systém výběru pokut změnit.
Tam, kde jsou zóny placeného stání již delší dobu, nacházejí strážníci auta řidičů, kteří parkování neuhradili, nejčastěji v návštěvnických zónách. Za modrými čárami, v zónách určených pouze pro rezidenty, si však většina lidí bez oprávnění auto ponechat nedovolí.
V nejnovějších zónách kontrolují zaparkovaná vozidla monitorovací auta společnosti Eltodo. Pomocí kamer na střeše snímají poznávací značky a porovnávají je s databází. I na ně se však stále častěji pokoušejí řidiči vyzrát.
Stačí totiž část značky zakrýt a kamera ji nepřečte. Na ulici tak lze potkat auta, která mají značku skrytou pod kusem látky, černé fólie nebo lepicí pásky. A to i přesto, že jejich majitelům hrozí až padesátitisícová pokuta. Řidiči kontrolních vozidel k nim totiž přivolávají strážníky a ti toto chování hodnotí jako přestupek a předávají k dořešení správnímu orgánu.


description: Pomocí vyhloubené průzkumné jímky na úrovni dna Vltavy odborníci z Kloknerova ústavu ČVUT kontrolují stav založení pilíře Libeňského mostu a kvalitu betonu. Redakce iDNES.cz se tam vydala s nimi. Výsledky by měly známé na začátku příštího roku.

title: VIDEO: Odborníci na dně Vltavy kontrolují pilíř Libeňského mostu

maintext:
Libeňský most se nebude bourat, ani rozšiřovat, jen rekonstruovat. Přežije tedy v současné podobě. Ve čtvrtek o tom... celý článek
Na Libeňský most v noci vyrazily naložené náklaďáky. Testovaly kvalitu konstrukce i to, zda most snese zátěž denního... celý článek


description: Trdelník, historické centrum, perníčky a samozřejmě české pivo. To vše dotváří atmosféru pražských vánočních trhů, které letos ocenila americká stanice CNN jako jedny z nejhezčích na světě. Co činí trhy jedinečnými a jaká na nich panuje atmosféra dva dny po útoku v Berlíně můžete sledovat v přímém přenosu iDNES.cz

title: PŘÍMÝ PŘENOS: Sledujte atmosféru vánočních trhů na Staroměstském náměstí


description: Současný provozovatel farmářských trhů na náměstí Jiřího z Poděbrad končí. Proti jsou někteří trhovci, kteří se bojí zrušení maximální výše nájemného za stánek, i část občanů. Ti se zase obávají toho, že trhy ztratí své kouzlo. Sepsali proto petici za zachování stávajícího organizátora.

title: Provozovatel trhů na „Jiřáku“ končí, lidé z Prahy 3 sepsali petici


description: Kriminalisté vyhodnotili říjnovou nehodu sanitky, které se při převozu pacienta uvolnilo kolo, jako přestupek. Podle policejního vyšetřovatele totiž v první řadě chyboval řidič, který si šrouby nezkontroloval. Původně zkoumala policie dál i možnost cizího zavinění, nakonec ale případ odložila.

title: Za uvolněné kolo sanitky při jízdě nemůže sabotáž, policie viní řidiče


description: Šedesátiletý řidič, kterého policista zastavil v noci v Neratovicích, opakovaně nadýchal téměř promile alkoholu. Nechtěl se ale smířit s tím, že byl nachytán, a policistu se pokusil uplatit. Kvůli tomu mu teď hrozí až šest let vězení.

title: Opilý řidič s nabídl policistovi tisícovku, místo pokuty mu hrozí vězení


description: Po několikaměsíčních opravách se do pražských ulic vrátí oblíbená mazací tramvaj, přezdívaná mazačka a tentokrát bude mít více funkcí. Nově byla vybavena kropicí nádrží, aby v létě mohla zavlažovat trávník mezi kolejemi.

title: VIDEO: Mazačka po půl roce vyjela do ulic, kromě mazání bude i kropit


description: U hřbitova pro vězně z pražské pankrácké trestnice vzniklo v období hospodářské krize v 30. letech minulého století premiérové sídliště pro lidi s nižšími příjmy. Domy na Zelené lišce od renomovaných architektů nabízely skromné byty, někdy jen s jedinou místností.

title: První z pražských sídlišť vyrostlo u hřbitova, jméno převzalo od hostince


description: Policisté zadrželi dva zloděje, kteří během posledních několika týdnů vykradli dohromady skoro dvacet aut. Podle policie napáchali škodu přes sto tisíc korun. Oběma hrozí až tři roky vězení.

title: VIDEO: Zloději vykrádali auta turistů, jednoho „sebral“ policista na ulici


description: Kriminalista z Prahy zadržel cestou do práce zloděje. V tramvaji si totiž ráno všiml dvou mužů s trezorem pod bundou. Dali se sice na útěk a policistu oslepili pepřovým sprejem, přesto dokázal jednoho z nich chytit. Zloděj ho při zatýkání pokousal na ruce.

title: S ukradeným trezorem jeli zloději tramvají, policistu v civilu pak kousli


description: Praze a dopravnímu podniku (DPP) hrozí to, že budou muset redukovat počet tramvajových spojů. Důvodem jsou nová hygienická pravidla pro výpočet hlukových limitů. Týká se to tratí, které čeká rekonstrukce, nebo už ji mají za sebou, ale neprošly ještě kolaudací.

title: Prahu čekají zřejmě škrty tramvajových spojů kvůli hluku

maintext:
Jako první na problém upozornil server Aktuálně.cz.
Tramvaje by mohl nuceně zmizet třeba z Bělehradské ulice. Po změnách letos v srpnu tudy jezdí nová tramvajová linka. Pokud bude muset město dodržovat platné limity, bude ale muset být zrušena.
Celkem by takto na území Prahy mohlo znamenat odebrání až 73 spojů, hlavně těch, které jezdí mezi 22. hodinou večerní a 6. hodinou ranní.
Podle dopravního ředitel DPP Jana Šurovského je problém ve výkladu nařízení hygieniků. Navíc se podle něj na trať nebudou vztahovat hlukové limity, které má daná ulice - hygienici tak rozlišují ulice, kde jezdí tramvaje na svém pásu, od těch, kde jsou koleje součástí vozovky. A tam vzniká problém.
„Tramvaj má na stejném místě přísnější limity než autobus. Hygienici mají za to, že dráha má své limity určené ochranným pásmem dráhy, a nebyli schopni pochopit, že tramvaj není jako běžná železnice, že má jinou charakteristiku,“ řekl Šurovský.
Problém mají i vozovny
Pokud by hygienici svůj názor nezměnili, mohlo by to dospět k tomu, že by DPP nahradil tramvaje autobusy, protože ty by hlukové limity splnily. Tím by se ale zřejmě zhoršil stav ovzduší a životního prostředí. Dalším problémem je podle Šurovského to, že neexistují starší data měření hluku a míra se zpětně pouze dopočítává.
Problémy má DPP i ve vozovnách, hygienici hluk z nich vnímají jako stacionární zdroj.
„Tramvaj, která jede do vozovny, ale není přece stacionární zdroj hluku. Chápal bych to, kdyby tam byl nějaký agregát, který neustále hučí,“ řekl Šurovský. DPP proto nemá stále zkolaudovánu vozovnu ve Vokovicích.
„Tam ale ani není možné hluk změřit, protože z Evropské (ulice) jde od aut i v noci takový kravál, že to nejde. Kdybychom postavili protihlukovou stěnu, která začne odrážet k domům hluk aut z Evropské, tak je to ale v pořádku. Hluku budou mít lidé víc, ale původcem budou auta a to nevadí. Je to celé absurdní,“ řekl.
Praha a DPP chce proto v lednu uspořádat jednání, na které by přizvali rovněž hygieniky a problém jim vysvětlili.


description: Rudolf čili Rudi. Takové jméno dostal na křtu v pražské zoo při slavnostním křtu nejmladší sloní sameček, který se tady narodil v říjnu. Jde zároveň už o druhý exemplář, který byl v této zahradě i počat.

title: V pražské zoo pokřtili slůně, jméno Rudolf vybrali návštěvníci


description: Záchranáři ve středu zasahovali u smrtelného úrazu v Drhlenech na Mladoboleslavsku. Jednašedesátiletého muže při kácení stromu zasáhla padající větev, zraněním na místě podlehl. Případem se zabývají policisté.

title: Muž na Mladoboleslavsku zemřel při kácení stromu, spadla na něj větev


description: Policisté kráčející po pražských ulicích s automatickými puškami jsou podle generála v záloze a bezpečnostního analytika Andora Šándora logickým důsledkem pondělních tragických událostí v Berlíně. „Žádná vláda, kterou jsem za svou dlouhodobou praxi zažil, by se nerozhodla jinak,“ říká.

title: Ozbrojenci v Praze mají smysl, i když riziko útoku nestouplo, říká expert

maintext:
Do pražských ulic se znovu vrátili policisté vyzbrojení samopaly. Mají tato opatření smysl?
Já se tomu nedivím. Být premiérem a mít zodpovědnost za bezpečnost státu, také svolám policisty do ulic a viditelně posílenou ochranou význačných míst se pokusím případné útočníky odradit. Uvažoval bych i o tom, zahradit betonovými zátarasy vstupy ulic, které vedou k vánočním trhům na Staroměstském náměstí. Obzvláště když již máme druhý incident po sobě, kdy někdo vjel kamionem mezi lidi. (Rozhovor vznikl v úterý, v čase vydání na iDNES.cz už se zátarasy na Staroměstském i Václavském náměstí instalovaly z rozhodnutí bezpečnostních složek, pozn. red.)
Podobná opatření jako teď, dokonce silnější, byla v Praze již po útocích ve Francii. Po čase se ale znovu oslabila. Kde je v tom logika? Zvyšuje útok v Berlíně pravděpodobnost útoku v Praze?
Dovolím si říct, že ne. Může se stát, že je teroristický útok stupňovaný, jako jsme to viděli v Londýně nebo v Paříži, to ano. Tato taktika má za cíl způsobit mnohem větší chaos a tříštit úsilí zasahujících jednotek. Že by však teroristé naplánovali útok v několika zemích najednou, to se mi zdá jen velmi málo pravděpodobné.
Generál v záloze Andor Šándor
Proč tedy počty a výzbroj policistů vůbec posilovat?
Je to zejména proto, aby měli lidé větší pocit bezpečí. Důležitý je i psychologický efekt zastrašení, o kterém jsem mluvil. Případný útočník si skutečně může říct, že když je všude tolik policistů, je pravděpodobnost úspěšného útoku nízká, a může si svůj čin rozmyslet.
Snižuje ale skutečně přítomnost policie jeho šanci na úspěch?
Obávám se, že příliš ne. Když je člověk odhodlaný, zachová chladnou hlavu, což ale nemusí být jednoduché, a půjde se odpálit do metra, tak i kdyby ve stanici bylo policistů dvacet, těžko mu v tom zabrání. Žijeme ve světě, kde žádný bezpečnostní aparát nedokáže každému občanu zaručit, že ho ochrání. Není toho schopen Kim Čong-un, autoritářské Rusko ani Čína, natož liberální demokracie typu České republiky.
Chvíli v pražských ulicích pochodují s policisty vojáci a o pár měsíců později ne. Proč?
Za současného stavu policie a Armády České republiky nelze takováto opatření držet dlouhodobě. Armádě chybí jedna brigáda. Policii navíc pouze asistuje a její primární role je někde jinde. Vláda by musela vyčlenit prostředky, ale také zajistit nábor odpovídajících lidí. To ale nevyřešíte během týdne.
VIDEO: Ministr Chovanec prověřil bezpečnostní opatření v Praze Pro zobrazení videa musíte mít zapnutou podporu JavaScriptu
Nevyvolávají zpřísněná opatření spíše strach z bezprostředního nebezpečí, než aby obyvatele uklidňovala?
Já myslím, že lidé si již jaksi zvykli, že ty útoky jsou a že vždy přinášejí hrůzu a děs, obzvlášť ve vypjaté době před Vánocemi. Někoho mohou opatření strašit, jinému dávat pocit bezpečí. Na to nemám jednoznačnou odpověď. Vláda se ale k jejich zavedení rozhodla a já si nedokážu představit, že by to neudělala.
Jak je na tom Praha ve srovnání s ostatními metropolemi, pokud jde o případné terče útoku?
V Praze jsou zrovna tak citlivé měkké cíle (ideální místa pro útok, kde se pohybuje velké množství lidí a která ze své podstaty nemají silné bezpečnostní zabezpečení, pozn. red.) jako v Berlíně, Mnichově nebo v Londýně. Praha je také centrem středoevropského židovství, což je pro islámské fanatiky velmi lákavý cíl.
Je tu také řada zahraničních institucí či škol. Máme zde například International School of Prague v Nebušicích, kde je osm set studentů šedesáti národností. To je třeba měkký cíl, promiňte mi ten výraz, jako řemen. Útočníci si zkrátka cíl vždycky najdou. Těch aspektů, které by mohly k případnému teroristickému útoku vést, je ale více. Je to podmíněno i tím, jak velká je u nás muslimská menšina a jak mnoho je tu migrantů, kteří mohou být zradikalizováni a na takovýto útok najati. A také tím, jak se Česká republika profiluje v zahraničí.
Praha zatím útoku vystavena nebyla. Myslíte si, že by se to mohlo v blízké době změnit?
To je těžké odhadnout. Já jsem ale stále přesvědčen, že otázka není, zda k útoku dojde, ale kdy. Je pravda, že patříme mezi velmi bezpečné země, ale to se může změnit. Žijeme ve volném schengenském prostoru, kde se lidé, kteří se do něj jednou dostanou, mohou pohybovat bez omezení. Máme v Evropě minimálně tři sta tisíc lidí, o kterých nikdo nic neví. Kdyby jen promile z nich bylo indoktrinováno, je to vážná bezpečnostní hrozba.
Zdá se ale, že Praha zatím není pro útočníky lákavým cílem.
Ano, to ale platilo i o Paříži. Francie dlouho nebyla terčem teroristických útoků, protože se nezúčastnila invaze George Bushe do Iráku, dokonce ji tehdejší francouzský prezident Jacques Chirac velmi otevřeně kritizoval. Stala se terčem až poté, co se začala angažovat proti Islámskému státu, proti Středoafrické republice či proti Mali. Když tedy pominu případ časopisu Charlie Hebdo, což však byla rituální vražda novinářů za karikaturu proroka Mohameda.
Takže je to dosti závislé na zahraniční politice české vlády.
Naprosto. Samozřejmě v kombinaci s velikostí a utěšeným, či neutěšeným stavem muslimské populace.
Měli by se podle vás Pražané hrozícímu nebezpečí, byť nikoliv akutnímu, přizpůsobit? Například nějak měnit své návyky?
Šance, že se kterýkoliv Pražan stane obětí teroristického útoku, je podstatně menší, než že se stane svědkem či nedej bože účastníkem automobilové nehody. To by si měli lidé uvědomit. Každý Pražan má dvě možnosti. Může být zalezlý doma, nic nedělat a bát se. To už ale podle mě není život. Nebo prostě přijme skutečnost, že žijeme v době terorismu, který tady s námi bohužel bude i nadále.
Takže není nic, co by mohli lidé dělat jinak?
Po pravdě řečeno příliš toho dělat nemůžeme. Já vím, že je ten teroristický útok vždy ohavný, ale počet lidí, kteří zemřou jakýmkoli jiným způsobem, byť i třeba násilným, je podstatně větší než při teroristických útocích. Samozřejmostí ale je, že by lidé neměli chodit nebezpečí zbytečně vstříc. Například by neměli jezdit na dovolenou do míst, která jsou poměrně nestabilní, jen proto, že tam cestovní kanceláře nabízejí dovolené za hubičku.
Není namístě ani nějaká větší všeobecná opatrnost?
Pokud někdo chodí na místa, kde se schází více lidí, není asi na škodu občas se kolem sebe rozhlédnout. A pokud se takovému člověku bude zdát cokoliv podezřelého, tak by to místo měl okamžitě opustit. Rozhodně nemá smysl hrát si na hrdinu. Hrdinů jsou plné hřbitovy. Pokud se někdo náhodou stane svědkem útoku a je k němu blízko, ideální je zalehnout, nevystrkovat hlavu, třeba i předstírat, že je mrtvý, a počkat, až bude po všem. Pokud je od něj dál, je nejlepší na nic nečekat a utéct. Hrdinství se v tomto ohledu vážně nevyplácí. Něco jiného samozřejmě je, pokud chráníte své dítě nebo manželku.


description: Osmadvacetiletý neratovický policista Martin Brückner byl nedávno podruhé vyznamenán za záchranu lidského života. Zatímco někteří policisté ve službě nepotkají sebevraha za celou svou kariéru, on už takovou situaci řešil dvakrát.

title: Policista zachránil dva lidské životy, k práci ho přivedly seriály

maintext:
Vedoucí mělnické policie Ivan Žučenko o vás řekl, že by si přál mít samé takové policisty, jako jste vy. Přál byste si, aby vás byl plný sbor?
To by nebylo nejlepší. Kdybychom byli všichni stejní, tak bychom se asi nesnesli. Navíc, každý z kolegů by se v takových situacích zachoval stejně. Nejsem superpolicista.
Policistou jste necelých sedm let. Co vás k této profesi přitáhlo?
Musím s trochou nadsázky říci, že asi seriály. Když jsem byl malý, tak se mi líbili ti drsní chlapíci, kteří dělali policisty. Asi to nebyl úplně ten hlavní důvod, ale tak nějak jsem k tomu inklinoval.
Poprvé jste byl za záchranu lidského života oceněn před dvěma lety.
Z rukou policejního prezidenta jste tehdy dostal medaili Za statečnost. Co tomu předcházelo?
Dostali jsme tip na pána, který asi chce spáchat sebevraždu. Volala jeho partnerka s tím, že by mohl být na statku v Obříství. Vyjeli jsme tam. Byl to opravdu velký statek, který jsme museli celý prohledat. Nakonec jsme ho našli. Stál v patře na betonovém kvádru a kolem krku měl ocelové lanko. Byl k němu velmi špatný přístup, tak špatný, že jsem se tam propadl starými ztrouchnivělými schody. Bylo to takové divočejší. Měl vypitou lahev alkoholu a nechtěl moc komunikovat. Nenápadně jsme se přibližovali, a když už jsme byli blízko, tak jsem k němu skočil. S kolegou jsme ho podepřeli a sundal jsem mu smyčku z krku. Zasahovali jsme tam celkem tři a všichni jsme se o jeho záchranu zasloužili.
Sebevraždy v kraji a v České republice Podle policejních statistik je nejčastější metodou provedení sebevraždy oběšení, udušení či uškrcení. Jen v loňském roce bylo v České republice spácháno 1 579 sebevražd, z toho nejvíce ve Středočeském kraji (221), který v tomto počtu předčil i hlavní město Prahu, jež vloni zaznamenalo 204 sebevražd. Výrazný nárůst úmrtí v období vánočních svátků policisté neregistrují. „Nelze říci, že by v počtu dokonaných sebevražd nějak výrazně vynikal prosinec a vánoční doba. Za celý loňský prosinec bylo v kraji dokonáno deset sebevražd. Letos to byly za prosinec v kraji čtyři,“ uvedl středočeský policejní mluvčí Jakub Vinčálek.
Letos v listopadu jste pomohl zachránit druhého sebevraha. Opět to byl muž s oprátkou na krku. Chtěl skočit z mostu do Labe u loděnice v Lobkovicích. Bylo to podruhé v něčem snazší?
Hlavně to mohlo proběhnout lépe. Ten muž nakonec do řeky skočil a já k němu musel běžet a tahat ho z vody. Naštěstí dopadl na takovém místě, že jsem nemusel plavat, ale dostal jsem se tam přes betonový pilíř. Oprátku mu ještě předtím stihla ze zábradlí odvázat paní, která nás na něj upozornila.
Co jste v takové situaci prožíval? Byl jste pod velkým tlakem?
Určitě. Hlavně jsem musel promýšlet, co říci, a zároveň si ujasnit, co udělat, když opravdu skočí. Jestli ho zkusit chytit, kudy je nejlepší přístup do vody, jak daleko ho může odnést proud a tak podobně. Takových otázek jsem měl v tu chvíli v hlavě hrozně moc. Zkoušel jsem se k němu i natáhnout, byl ale tak daleko, že kdybych ho chytil a on skočil, tak by mě vzal s sebou. To by nás tam pak mohli zachraňovat oba a ničemu by to nepomohlo.
Zažíváte během své služby hodně takových zásahů spojených se stresem a adrenalinem?
Docela dost. Člověk tomu nesmí moc podléhat. Někteří problematičtí lidé se k nám stále vracejí a i ve vztahu k nim tam adrenalin určitě je. Tihle lidé bývají opilí, pod vlivem drog nebo jsou agresivní. Když někam přijedete a chlap tam mlátí ženskou, tak vám adrenalin určitě stoupne. Musíte se s tím vypořádat a fungovat jako policista. Do té situace nesmíte moc zapojovat svou osobnost, která by to tomu chlapovi třeba chtěla oplatit dvojnásob. To ale nemohu, musím postupovat podle zákona. Takhle se ovládat někdy bývá těžké.
Musel jste někdy použít zbraň?
Naštěstí ne a doufám, že k tomu nikdy nebude muset dojít. Zatím jsem si vystačil s donucovacími prostředky.
Někdo si jako stresovou situaci představí přestřelku, tak jak to všichni známe z televize. Jaké situace jsou například hodně stresové, aniž by to do nich veřejnost řekla?
V poslední době dost řešíme rozvody, takové ty s ošklivým průběhem, kde se manželé tahají o děti. Tyhle rodinné spory, kde jsou děti v podstatě rukojmími, jsou hodně nepříjemné a stresující.
Jsou i z vaší zkušenosti Vánoce svátky klidu a míru? Je to ta doba, kdy si policisté říkají „to bude ve službě klid“?
Říkáme si „kéž by byl klid“, ale sami tomu moc nevěříme. Vždycky se něco děje. Dní, kdy se nic neděje, je v roce poměrně málo. Vánoce jsou bohužel dost spojené i s alkoholem a osamělí lidé se v něm někdy utápějí a pak dělají věci, které musíme řešit. Vánoce pro nás určitě nejsou doba, kdy si na služebně s kolegy sedneme a celý den jíme cukroví a popíjíme čaj. Naopak, před Vánocemi máme nejvíc práce. Přibývá krádeží a někteří chytřejší zloději využívají toho, že jsou dárky schované ve sklepích.
Záchrana sebevrahů a vloupačky asi nejsou zrovna to, co byste chtěl zažívat každý den, jaké momenty máte na vaší práci naopak rád?
Hezkých momentů moc není, přece jen jsme represivní složka. Občas se stane, že přijde někdo a poděkuje za pomoc. Takové chvíle jsou určitě fajn. Hezký byl například také případ z loňských Vánoc. Na ulici jsme zastavili nám známého narkomana. Jel na novém kole a s novým batohem, ve kterém měl stavebnici a brusle. Snažil se z toho vymluvit, ale nám bylo jasné, že to ukradl. Když pak okradení zjistili, že nemají doma co dát pod stromeček, a nahlásili to na policii, tak jsme jim řekli, že na ně dárky čekají u nás na služebně. Tak to byl zrovna hezký případ.
Mimochodem, při kontaktu s uniformovaným policistou mám vždy nepříjemný pocit, cítím se provinile, i když jsem nic neudělal. Působí i na vás nějakým způsobem uniforma?
Když jsem v civilu, tak nepříjemný pocit z policejní kontroly mám také, a to i přesto, že jsem členem policejního sboru. Když vidím ve zpětném zrcátku modré majáky, tak se cítím divně. Když jsem ale v té roli policisty, tak je to pro mě rutina. Za ty roky už mám za sebou tisíce zkontrolovaných lidí a aut a už to mám dost zautomatizované.


description: V historii sledování počasí v české metropoli měly „bílé Vánoce“ jinou podobu, než napovídá toto označení. Sněhových nadílek moc nebylo, za to Vltava patřívala každou zimu až do napuštění vltavské kaskády před 60 lety bruslařům.

title: Sněhu o pražských Vánocích moc nebývalo, ale Vltava zamrzala pravidelně


description: Býval tu meteorologický radar, který měřil oblačnost. Pak ale na jižním okraji Prahy přibylo vysokých paneláků, radar už nemohl pracovat bez chyb a přestěhoval se do Brd, daleko od civilizace. Šedesátimetrová věž ovšem stojí u libušské observatoře dodnes. A je z ní parádní výhled.

title: Prohlédněte si Prahu z libušské radarové věže. Radar nemá a nestojí v Libuši


description: Bez vody se po havárii řadu ocitlo okolo tří tisíc lidí na východě Prahy. Praskl vodovodní řad zásobující okolí Hostavic, Kyjí a Štěrbohol. Pracovníci Pražských vodovodů a kanalizací pracují na odstranění závady.

title: Na východě Prahy je bez vody na tři tisíce lidí, poteče až večer


description: Do systému pražské integrované dopravy se od ledna nově zapojí další část Středočeského a kus Ústeckého kraje. Z hlavního města a jeho okolí tak půjde nově dojet s jedinou jízdenkou až do Roudnice nad Labem. První den zpříjemní cestujícím jízdy historickým autobusem Škoda 706 RTO.

title: Z Prahy až pod Říp na jeden lístek. Středočechům se zjednoduší dojíždění


description: Skupina deseti opilých lidí házela v noci na pátek v Újezdu nad Lesy na východním okraji Prahy cihly po vozu taxikáře, protože je odmítl svézt všechny najednou. Jeden muž se mu navíc proběhl po autě.

title: Taxikář odmítl svézt deset lidí najednou, pomstili se mu házením cihel


title: Budou spolu auta „mluvit“? V USA chtějí zavést povinný odpovídač jako v letadlech

maintext:
Systém V2V má umožnit vzájemnou komunikaci aut
Užitečný by mohl být především pro autonomní vozy
Ministerstvo dopravy Spojených států ho chce za dva roky povinně
Ministerstvo dopravy Spojených států předložilo návrh na zavedení povinného systému, který umožní autům vzájemně spolu komunikovat a předcházet tak nehodám a kolizím. Systém se jmenuje V2V (z anglického Vehicle-to-Vehicle) a podle ministerstva by mohl pomoci snížit počet obětí dopravních nehod o 1000. Každoročně v USA při dopravních nehodách zemře 35 000 lidí.
Návrh počítá se systémem, který by nesbíral (a nevysílal) citlivá osobní data. Pouze by vysílal anonymní informace o poloze, rychlosti a směru jízdy. Systém by „viděl“ na vzdálenost asi 300 metrů. Především v mlze nebo za snížené viditelnosti by informoval ostatní auta o tom, že se blíží například ke stojící koloně nebo jiné překážce.
Letecká doprava používá podobný systém, který se označuje zkratkou TCAS. Má zabránit kolizím ve vzduchu, ale jak historie ukázala, ani na to se nedá stoprocentně spolehnout. Systém V2V pro osobní auta má, podobně jako TCAS, vyslat varování a dokonce by mohl ovlivňovat i funkci adaptivního tempomatu. Uplatnění by určitě našel u vozů s autonomním řízením. Samočinné auto by tak vidělo dál a nemuselo by se spoléhat jen na své senzory.
Určitě vás napadá, že to nemůže fungovat, když sice všechna nová auta tento systém dostanou, ale starší vozy na silnici ho mít nebudou. Podle návrhu ministerstva by se nicméně mohl stát systém V2V povinnou výbavou nových aut v USA už za dva roky. Cenu nových vozů by to zvedlo o asi 350 dolarů (8400 korun).
Ministerstvo si nechalo spočítat, že pokud by měla systém všechna auta na silnicích v USA, ročně by to ušetřilo náklady ve výši 55 až 74 miliard dolarů (v přepočtu asi 1,40 až 1,88 bilionu Kč). Tolik údajně ročně stojí odstraňování následků dopravních nehod.


title: Zajímavé a nadějné prototypy českých aut, které nikdy nevyjely na silnice

maintext:
Proudnicová Škoda 935 byla reakcí na Tatru 77
Škoda 976 Karosa měla nahradit Spartak a Octavii
Moravan M56 a Avia 350 byly studiemi lidových vozítek
Škodě 720 chyběl k realizaci jen krůček
Škoda 740 a 760 měly vznikat ve spolupráci s NDR
Tatru 613 Coupé navrhla renomovaná karosárna Vignale
Škoda Tudor byla od začátku jen studií, s výrobou se nepočítalo
Český (a československý) automobilový průmysl neprocházel po druhé světové válce zrovna příliš pozitivním obdobím. Socialistické centrální plánování invencím moc nepřálo a především neexistoval trh, který by dokázal zajímavé nápady zaplatit. Kupní síla obyvatel byla mizivá a přežívající automobilky dělaly jen to, co schválila Strana.
Po „únoru“ zaniklo mnoho malých automobilek a karosáren, většina byla znárodněna a začleněna pod jeden celek. Zůstaly tak vlastně jen dvě automobilky Škoda a Tatra, z nichž jen Škoda (nově AZNP) měla za úkol vyrábět auta pro širokou veřejnost. Tatra se starala o kusovou výrobu luxusních vozů pro stranické papaláše.
Ačkoli si produkci českých značek spojujeme především s tím, co se nakonec vyrábělo a s čím jsme (nebo naši předci) jezdili, vývojová oddělení automobilek i tak pracovala na zajímavých a novátorských projektech. Ze stádia prototypu se většinou nedostaly, ale přesto ovlivnily uvažování na dlouhé roky dopředu. Také ukázaly, že snahu, nápady a šikovnost vývoj rozhodně měl. Jenže to v centrálně řízeném hospodářství nestačí…
Škoda 935
Velmi zajímavý koncept představila automobilka Škoda v roce 1935 na domácím pražském autosalonu. Prototyp Škody 935 měl motor vzadu a aerodynamickou „proudnicovou“ karoserii. Koncepcí připomínal tehdejší Tatrovky a vlastně to také byla odpověď na Tatru 77. Škoda ale vsadila na plochý čtyřválec s vodním chlazením.
Zajímavostí bylo i použití francouzské elektromagnetické poloautomatické převodovky Cotal, ale pro případnou sériovou výrobu se počítalo spíše s klasickým mechanickým řazením. Nakonec vznikl pouze jeden exemplář. Další snahy o rozvoj této koncepce zastavila druhá světová válka.
Škoda 976 Karosa
Prototyp z roku 1957 patřil ke studiím nové generace velkosériových vozů automobilky AZNP, které měly nahradit Spartaky a Octavie. Cílem bylo vytvořit vůz, který nabídne větší vnitřní prostor a hospodárnější provoz a také vyšší bezpečnost. Právě prototyp Škoda 976 byl ve své době skutečně unikátní, neboť spojoval motor vpředu s pohonem předních kol.
Za konstrukcí stál Ing. Rudolf Vykoukal, který navrhl například i Jawu Minor. Prototyp Škody 976 měl velmi dobré vlastnosti a překračoval všechna kritéria pro vnitřní prostor, nakonec ale sériovou výrobu zhatila nutnost importovat některé části předního náhonu. Sériové produkce se tak dočkal prototyp Š 977, ze kterého vzešla Škoda 1000 MB.
Moravan M56 a Avia 350
Většina lidí zná, především díky sériové výrobě, modely Velorex (lidově přezdívané „hadraplány“). Dvoutaktní dvouválec Jawy 350 sloužil ale také k pohonu malých a lehkých lidových vozítek, které připravily letecké závody značek Avia a Moravan. Nakonec skončily ve stádiu prototypu.
Vozítka Avia i Moravan měla zajímavě řešenou koncepci interiéru, v případě Avie se sedadlem řidiče uprostřed a dvojicí cestujících po stranách. Ano, jako to měl o několik desítek let později legendární McLaren F1. Místo dveřmi se do vozu nastupovalo odsouvatelnou karoserií. Moravan M56T měl později také dveře a připomínal BMW Isetta.
Škoda 720
Prototyp druhé luxusnější modelové řady automobilky AZNP se měl stát výkladní skříní československého automobilového průmyslu. Design navrhlo studio Ital Design, vůz měl používat nový motor s rozvodem OHC, který byl umístěn vpředu podélně a poháněl zadní kola. Počítalo se s karoserií sedan, kupé i kombi a plánoval se masivní export na Západ.
Na prototypu se pracovalo od roku 1967 a vše vypadalo velmi nadějně. Škoda dotáhla projekt tak daleko, že vlastně vytvořila i kompletní logistický řetězec a jen se čekalo na schválení. Ovšem strana nakonec rozhodla, že projekt převezmou teprve stavěné Bratislavské automobilové závody a Mladá Boleslav bude pracovat na novém projektu vozu s pohonem předních kol ve spolupráci s konstruktéry z NDR…
Škoda 740 a 760
Škoda 740 byl projekt menšího vozu s motorem vpředu a pohonem zadních kol. Měl využít některé skupiny modelu 720 s tím, že se bude jednat o levnější produkt nahrazující vozy Škoda 100/110. Nakonec ale projekt zanikl ze stejných důvodů jako luxusnější Škoda 720. Měl uvolnit místo nové generaci vozu s pohonem předních kol.
Škoda 760 je právě prototyp oné předokolky, která měla vznikat společně s novými vozy automobilek Wartburg a Trabant. Všechno ale skončilo na příliš složité logistice, která měla fungovat na principu „just-in-time“. V hlubokém socialismu…
Vozy sdílely platformu, motory a řadu dalších celků. Vlastně se měl používat systém, který automobilky razí dnes. Na tehdejší dobu to ale bylo příliš ambiciózní a z česko-německého projektu sešlo. Zastaralá koncepce s motorem vzadu tak vlastně v modelu Škoda 120 z donucení přežila až do počátku devadesátých let.
Škoda 763 a 781
Kupé Škoda 763 byla jedna ze zamýšlených karosářských variant nedokončeného projektu Škoda 760. K pohonu měla sloužit patnáctistovka OHC o výkonu 63 kW (86 k) a při jízdních zkouškách se dokonce ukázalo, že vůz Š 763 překonává tehdejší vybavení Veřejné bezpečnosti. Problémem ale byly především finance a problematická spolupráce se soudruhy z NDR.
Přesto všechno se projekt předokolky ale nakonec dočkal pokračování, i když už v samostatné režii československé automobilky. V roce 1981 představil vývoj prototyp Škoda 781, který vycházel z liftbacku Škoda 762 a kupé 763. Základem byla modifikovaná platforma a celé se to podařilo dotáhnout do konce jako Škodu Favorit. Zbytek je historie…
Tatra 613 Coupé Vignale
Kupé bylo jedním z protypů nového luxusního modelu Tatra 613, které vzniklo v rámci návrhů v italské karosárně Carrizzeria Vignale. Vůz havaroval během jízdních zkoušek, ale Tatra dále na konceptu dvoudveřového kupé pracovala a upravila i vlastní prototyp pětidveřového modelu.
Práce na dvoudveřové luxusní Tatře 613 však zastavilo především rozhodnutí, že sériový model bude sloužit pouze pro účely vysokých státních a stranických úředníků a nebude nabízen k soukromému prodeji. Ve státní sféře pak ale pro dvoudveřový model nebylo místo, takže z poměrně zajímavého a na svou dobu elegantního projektu sešlo.
Škoda Tudor
Koncept dvoudveřového luxusního kupé představila automobilka Škoda na autosalonu v Ženevě v roce 2002. I přes obrovský zájem veřejnosti už od samého počátku brzdila nadšení tvrzeními, že Tudor je pouze designová studie a nikoli předsériový koncept.
Mladoboleslavská automobilka si byla vědoma toho, jaké má v koncernu Volkswagen postavení. Určitě si dobře spočítala, že na důležitých trzích by se luxusní kupé s výrazně vyšší cenovkou nemuselo proti zavedené a prestižnější konkurenci od BMW a Mercedesu prosadit.


title: Neradi řadíte? Tyto vozy s automatem jsou na našem trhu nejlevnější

maintext:
1 z 12
TIP Klikněte na galerii pro větší zobrazení
Automatické převodovky jsou stále oblíbenější a žádanější. Nové moderní automaty svým rychlým a komfortním řazením dokážou přesvědčit plno řidičů, kteří dosud váhali. Mění se i zvyklosti. Stále více lidí má v autě na starosti jiné věci a automat jim pak cestu značně ulehčuje.
Když ale nechcete (případně ze zdravotních dovodů nemůžete) řadit a máte omezený rozpočet, jaké auto s automatem vybrat? Pokud nehodláte akceptovat ojetinu, je nabídka automatických převodovek na našem trhu v kategorii nejlevnějších aut dost omezená. Dali jsme dohromady auta z různých kategorií, která nabízejí automatické řazení za nejnižší cenu.
Zatímco při hledání nejlevnějších aut absolutně je to celkem jednoduché, při upřesňování požadovaných parametrů je výběr daleko složitější. Například co když chcete diesel a zároveň čtyřkolku a ještě automat? Najednou vycházejí nejlevněji značky, od kterých by to nikdo nečekal.


authors:
Autor
Nejtěžší Bylo Překonat Zimu

description: „To je naše paní učitelka!“ Takhle nejspíš zareagují děti z lesní školky v Měšicích nedaleko Prahy, které se ve čtvrtek večer budou dívat na pohádku Dvanáct měsíčků. Postavu Marušky před čtyřmi lety ztvárnila Marie Majkusová z Fryštáku.

title: Maruška z pohádky Dvanáct měsíčků hraní omezila, učí v lesní školce

maintext:
„Nikdy by mě nenapadlo, že se dostanu do společnosti ,vánočních princezen‘,“ usmívá se sedmadvacetiletá Majkusová. V dětství měla nejradši pohádky jako Šíleně smutná princezna, Princezna se zlatou hvězdou, z novějších si oblíbila Tři bratry. Právě posledně jmenovanou pohádku jí doporučily shlédnout děti ve školce, kde učí.
Majkusová po Marušce už nic dalšího nenatočila, dnes se věnuje hlavně předškolní pedagogice.
„Po Dvanácti měsíčkách jsem se snažila dělat několik věcí naráz a všechno se to hrozně tříštilo. Odešla jsem do Prahy, hostovala v divadle v Mladé Boleslavi a do toho mě zaujala předškolní pedagogika,“ říká mladá žena.
Začala učit v lesní školce a divadlo omezila. Jen jednou za čtrnáct dnů si zajde zahrát do pražského Divadla Minaret. Do budoucna však nevylučuje, že se k němu vrátí ve větší míře.
„Už se mi začíná i stýskat. Kdyby něco přišlo, určitě bych si tam našla rovinu, která by mě zaujala,“ přemítá Majkusová.
Nyní studuje pedagogiku, zatím na bakalářském stupni. „Zajímá mě alternativní pedagogika. Baví mě pocit svobody, volnosti, vybití energie, směřování na přírodu. Naplňuje mě to,“ přiznává a tvrdí, že si sama sebe nedokáže představit v klasické školce.
„Nejtěžší bylo překonat zimu“
Na „svoji“ pohádku v televizi se ve čtvrtek dívat nebude. „To už budu u rodičů ve Fryštáku a ti nemají televizi,“ směje se Majkusová. Určitě jí ale po Vánocích děti budou hlásit, že ji v pohádce viděly, ostatně jako pokaždé, když ji někde zahlédnou.
Účinkování ve vánoční pohádce je jedním z témat, jež s nimi může sdílet. A taky jim třeba vypráví, jaké bylo natáčení.
„Nejtěžší bylo překonat tu zimu. Když je chladno, jsem zvyklá obléct se kvalitně a teple. Dobové oblečení to nesplňovalo. A brodit se v kopcích sněhu také nebylo moc příjemné. Naopak nejhezčí byla práce s koněm,“ vzpomíná herečka.
Kromě toho, že pohádku nabídne ve čtvrtek od 20 hodin program ČT1, se Majkusová objeví dokonce i ve vysílání jedné z největších televizních společností v Evropě. Německá veřejnoprávní televize ZDF totiž letos Dvanáct měsíčků přinese na Štědrý den jako hlavní dětský pořad - od půl páté odpoledne.


description: Ekofarmy jsou v kurzu. Za jedenáct let vzrostl jen ve Zlínském kraji jejich počet téměř čtyřnásobně. O kvalitní potraviny z regionu je zájem i přes vyšší cenu.

title: Ekofarem v poslední době rapidně přibývá, zemědělce brzdí byrokracie


description: Ve Zlíně otevřou první obchod, ze kterého si zákazník odnese zboží ve vlastním obalu nebo v zavařovací sklenici. Vychází z principu „no waste“, v češtině „žádný odpad“.

title: Obchod, kde se obejdou bez igelitu a plastů. Fazole i mouku balí do sklenic


description: Většinou nemají žádné obrovské úvěry a jsou v dobré finanční kondici. Proto teď mnohé radnice ve Zlínském kraji tvoří daleko optimističtější rozpočet než před rokem. Vedle krajského Zlína se rýsují i plány pěti největších měst v regionu.

title: Školy, parkoviště, sporty. Města ve Zlínském kraji budou více utrácet


description: Čistější než dřív je ovzduší ve Zlínském kraji. Dílem je to díky počasí, zároveň ale klesá průmyslové znečištění. Výměna kotlů za ekologické se v hodnocení roku 2015 ještě neprojevila.

title: Lepší se, ale pomalu. Vzduch ve Zlínském kraji zůstává plný nečistot


description: Města ve Zlínském kraji nebudou v příštím roce zvyšovat poplatky za popelnice, psy ani městskou dopravu. Obyvatelům tak bude na složenky stačit stejná nebo dokonce nižší částka než letos.

title: Odpady zlevní v Hradišti, teplo ve Vsetíně. Kolik zaplatíte v roce 2017

maintext:
Nejvýraznější změnu poznají obyvatelé Uherského Hradiště. Při placení složenky za komunální odpad budou potřebovat mnohem nižší částku než loni. Zastupitelé, kteří před koncem roku úpravu vyhlášky schválili, udělají radost hlavně rodinám s dětmi a starším lidem.
„Loni jsme za popelnice jako rodina zaplatili dva tisíce, teď nám bude stačit tisícovka. Hlavně pro babičku je to velká úleva, protože bydlí sama a musí vystačit s nízkým důchodem,“ okomentoval změnu Ladislav Smečka z Hradiště.
V rodinném domku žije s manželkou a dvěma školou povinnými dětmi a stará se i o manželčinu matku. Zatímco pro dospělé se pětisetkorunový poplatek od Nového roku nemění, ostatní členové rodiny jsou od něj osvobození. Všechny děti do 18 let a senioři nad 70 let za odpad neplatí.
Změna přinese do městské kasy o téměř tři miliony korun méně. Podobnou částku ale radnice zase získá díky třídění odpadů.
Obyvatelé Vsetína, Kroměříže i Zlína zaplatí za popelnice stejně jako dosud. Ve Vsetíně a Kroměříži 492 korun a v krajském městě 500 korun. Města ale dávají slevy studentům, dětem nebo seniorům.
Voda zdraží jen mírně
Zlínský magistrát chce i ostatní ceny udržet na stejné úrovni jako dřív. „Snažíme se hospodařit tak, abychom nemuseli žádné poplatky zvyšovat. Myslím ty, které mají vazbu na město a které dokážeme ovlivnit,“ uvedl k tomu primátor Miroslav Adámek.
Například k ceně vodného a stočného připočítá radnice pouze inflaci a kubík tak bude stát 86,71 koruny. Za denní spotřebu vody by tak měl jeden obyvatel zaplatit zhruba sedm korun, což je o 0,3 procenta více než loni.
Stočné bude letos dražší i v uherskohradišťských městských částech Míkovice a Vésky. Radnice ale rozdíl dorovná ze svého. Podraží i voda v Kroměříži, a to o zhruba 1,5 koruny za kubík na téměř 75 korun. I přesto zůstane nejlevnější v kraji. Obyvatelé Vsetína zaplatí za vodu stejně jako dosud. Kubík je bude stát 79,47 koruny.
Jízdné v MHD zůstává
Za dopravu po městě budou cestující platit i v příštím roce stejně jako letos. Dopravní společnost Zlín–Otrokovice naposledy měnila jízdenky v roce 2011. Od té doby stojí základní jízdenka 12 a nepřenosná měsíční permanentka v celé síti MHD 480 korun. Vsetín ani Hradiště s cenami také hýbat nebudou. Stejné zůstanou i poplatky za psy, nájemné v městských bytech nebo daň z nemovitosti.
Teplárny ceny sníží
Zatímco s cenou vody patří Zlín k nejdražším městům v republice, teplárna v Otrokovicích naopak do domácností v krajském městě dodává jednu z nejlevnějších energií. Ceny drží na stejné úrovni už šest let a letos ještě zlevní. Domácnosti dosud platily 505 korun za jeden gigajoule, teď cena o šest korun klesla.
Pro jednu domácnost, která v průměru spotřebuje 30 gigajoulů za rok, to znamená úsporu 180 korun. „Podařilo se to díky tlaku na vyšší efektivitu provozu a snižování nákladů,“ vysvětlil předseda představenstva společnosti Petr Jeník.
O tři procenta méně budou platit také rodiny ve Vsetíně. Pokud od Zásobování teplem Vsetín odebírají teplo pro vytápění i ohřev vody, ušetří příští rok až 600 korun.
Energetické společnosti snižují poplatky i díky nižší ceně zemního plynu. Například největší distributor, společnost E. ON, poskytuje nabídku, díky níž mohou také lidé ve Zlínském kraji ušetřit i několik tisíc korun za rok.


description: Hrozilo, že by se jeden z nejtalentovanějších českých muzikantů nemohl dál hudebně rozvíjet. Martinu Kotovi z Napajedel pomohl utajený dárce, který mu zaplatil nový drahý akordeon.

title: Mladý akordeonista dostal nástroj za statisíce. Díky utajenému dárci


description: Města ve Zlínském kraji přivítají Nový rok pyrotechnickými show za stovky tisíc. Silvestrovské a novoroční radovánky bude hlídat víc policistů než loni, některé ulice se uzavřou.

title: Nebe nad Zlínským krajem rozzáří novoroční ohňostroje. Kam na ně vyrazit?


description: Taťána Malinová z Uherského Hradiště zdobí slámové kraslice v létě i v zimě, pauzu nemá ani v době Vánoc. Jinak by jich o Velikonocích neměla dost. Vybrala si totiž časově nejnáročnější techniku.

title: Velikonoční kraslice zdobí malérečka ze Slovácka i na Vánoce

maintext:
K práci jí hrají koledy a voní vanilka. Přitom Taťána Malinová nepeče perníky nebo cukroví, ale vyrábí speciální kraslice. Denně stihne dvě, víc se časově zvládnout nedá.
„A když je den blbec a nedaří se, tak třeba jen jednu a půl,“ usmívá se malérečka z Uherského Hradiště.
Před sebou má na stole nastříhané drobounké kousky slámy, které pak jeden po druhém lepí na vyfouklé vajíčko.
Na slepičí se jich vejde zhruba 600 a některé jsou tak titěrné, že se téměř ztrácí za hrotem velké jehly, kterou je Malinová na skořápku nanáší. „Já je ani s brýlemi nevidím, ale vím, že tam jsou. To už je praxe,“ říká žena.
„Zdobí se, jak se říká, kolem dokola cestičkou a pak na líčku,“ ukazuje Malinová a otáčí kraslicí.
Vychází z poznatků etnografů
Slámou je začala zdobit před víc než dvaceti lety. Kreslit prý nijak zvlášť neuměla, a tak jí vyhovovalo, že ze slámy vystřihuje geometrické tvary – čtverečky, obdélníčky, kolečka.
Učila se od kamarádky a začínala nejjednoduššími vzory. I ty ale znamenají třeba 250 dílků slámy.
Dnes má za sebou speciální kurz v Centru péče o tradiční lidovou kulturu Zlínského kraje, který pořádalo Slovácké muzeum, a její kraslice odpovídají poznatkům etnografů, žádnou modernu na nich nehledejte.
„Inspiruje mě spousta věcí, některé vzory jsem sama vytvořila, většinou se ale držím pravidel. Třeba kraslice vytvořená podle krajky by mi u etnografů neprošla. Není slovácká,“ vysvětluje.
Tu pravou laik pozná až po chvíli zkoumání – podle koleček. Jako jediný tvar jsou vysekávaná, a ne stříhaná a smí být jen uprostřed kvítku.
Doma má Malinová i speciální kousky, třeba kraslici s jesličkami a malým Ježíškem, nad kterým se sklání Panna Marie a Josef.
Vyrobila ji její učitelka a vzor Zdeňka Rajsiglová ze Starého Města. Na Slovácku jsou ženy jediné, které se náročné technice věnují.
Pštrosí vejce zdobí týden
Slámu sbírá přímo na poli, ječmennou. Je totiž měkčí a lépe se s ní pracuje. Na rok jí stačí napěchovaná igelitová taška, doma stéblo po stéblu obere, slámu usuší na balkoně a pak vybělí.
„To dělá manžel, je k tomu potřeba kysličník. Dřív jsem ji nebělila, ale nebylo to ono, teď na tmavém podkladu krásně vynikne,“ vysvětluje Malinová.
I s vejci je spousta práce, ze skořápky se musí jemně odbrousit razítko, pilníkem zahladit nerovnosti a teprve obarvit. Kdyby po všem úsilí praskla, bylo by to zlé, ale nestává se to. Ruce malérečky jsou zvyklé. Ročně jimi projdou nejméně tři stovky kraslic.
A nejen těch slepičích, Malinová zdobí i holubí, husí a pštrosí vejce. Na ty se vejdou 2 tisíce kousků slámy a práce na nich trvá týden. Zájem je velký.
I když je Malinová zdobí celý rok, nikdy jich neudělá dost, aby uspokojila celou poptávku. Shon a stres před Velikonocemi se každoročně opakuje, navíc se přidávají i předváděcí akce a jarmarky.
„To nemůžu kraslice ani vidět,“ směje se žena.
Léta pracovala se železem
Přesto dodržuje zásadní rituál. Končí týden před Velikonocemi, aby si je mohla užít.
Byt jí pak zdobí několik stovek kraslic, ale žádná není její. Kupuje je od jiných maléreček a každá z nich je jiná.
„Den to zdobím a dva dny to pak uklízím,“ dodává žena, která se vyučila jako opravářka šicích strojů a léta pak pracovala se železem v autoopravnách a dělala bodové sváření v kunovickém Letu. Preciznost má tedy v sobě.
A na výrobu kraslic zlákala i dceru a vnučku.
„Jenomže dcera na to při práci nemá čas a z malé je teď slečna s jinými zájmy. Třeba se k tomu ale jednou vrátí,“ věří Malinová.


description: Prohráli 2:3, přesto je fanoušci po zápase vyvolávali. Hokejisté PSG Zlín a Liberce naservírovali v posledním letošním utkání na stadionu Luďka Čajky parádní podívanou s parametry play-off, do které nezapadli jen chybně pískající arbitři Mrkva s Polákem.

title: Hokejisté Zlína padli v emotivní bitvě s mistrem rozdílem gólu


maintext:
Policii ve Zlínském kraji chybí lidé, většina zájemců neprojde testy
14:59 , aktualizováno 14:59
Policie ve Zlínském kraji by aktuálně potřebovala až 20 lidí, aby naplnila potřebné stavy. Do roku 2020 by jich mělo podle plánů přibýt 150, scházejí však uchazeči o tuto práci a případní zájemci nezvládají přijímací testy.


description: Uvítají to obyvatelé Otrokovic, ale také řidiči, kteří přes město jen projíždějí. Ministerstvo životního prostředí souhlasí s dokončením dálničního obchvatu města, pokračování D55 by tak mohlo začít vznikat příští rok.

title: Ministerstvo dalo obchvatu Otrokovic zelenou, práce začnou v příštím roce


description: V minulosti se zde stala řada nehod. Problematická křižovatka v Palackého ulici trápí řidiče i chodce v Holešově už řadu let. Radnice přišla s řešením, které se ale nelíbí opozičnímu zastupiteli. Starosta za jeho kritikou vidí osobní zájmy.

title: V Holešově se přou o přechod přes frekventovanou silnici

maintext:
Za podpory policie nechalo město jeden ze dvou přechodů přes hlavní ulici posunout o několik desítek metrů – před budovu pošty – a zrušilo odbočovací pruh do ulice Nerudova.
„Problémem bylo, že jsme tu měli na frekventované křižovatce dva přechody v těsné blízkosti. Nastávaly kolize, některé končily i vážným zraněním. Proto jsme letos udělali toto dočasné opatření,“ vysvětlil starosta Rudolf Seifert.
Provoz s posunutým přechodem měl být jen testovací, v případě, že se osvědčí, chtělo město změny udělat natrvalo.
Proti tomu však stojí opoziční zastupitel Pavel Karhan, který je přesvědčený, že radnice nevolí nejlepší variantu. A požaduje, aby se přechod vrátil na původní místo.
„Už jen testovat něco na frekventované hlavní ulici mi nepřijde šťastné,“ řekl.
S úpravou problematické křižovatky souhlasí, ale jiným způsobem.
„Navrhované řešení je dělané od stolu, přitom tu máme kvalifikovanou studii odborného projektanta z roku 2012,“ mínil Karhan.
Studie říká, že by přechody zůstaly na místě, pouze se zkrátily a před poštou by vznikl zaslepovací pruh, kde by mohla parkovat auta. Návštěvníci pošty by tak neměli důvod přebíhat silnici.
Starosta vidí za kritikou osobní zájmy
Starosta však trvá na posunutí přechodu a za Karhanovou argumentací vidí osobní zájmy. V místě, odkud přechod zmizel, má totiž zastupitel obchod s elektronikou.
„Zřejmě má obavu, že mu tam nebude chodit tolik zákazníků. Přitom to byl ale právě pan Karhan, kdo nás kritizoval, že s tou křižovatkou nic neděláme. Pro mě je podstatné, že za dobu provizorní úpravy se žádná nehoda nestala,“ uvedl Seifert.
„Argumentace mým obchodem se dala čekat. Samozřejmě mě to poškozuje, mí zákazníci si na současnou situaci stěžují. Ale nejde o můj osobní zájem. Já jsem pro promyšlené dopravní řešení,“ reagoval Karhan.
Posunutí přechodu podporuje i policie, která k tomu vydala kladné stanovisko.
„Jednoznačně doporučujeme trvalou úpravu. Z hlediska bezpečnosti i plynulosti provozu je to nejlepší varianta,“ konstatovala kroměřížská policejní mluvčí Simona Kyšnerová.
Město aktuálně nechává vypracovat projekt, podle něhož situaci vyřeší. Ten by měl být hotový v lednu. Podle něj se pak rozhodne, zda přechod zůstane u pošty natrvalo, nebo se vrátí na původní místo.


description: Stálice, jako je Barum rally nebo hudební festival Masters of Rock, ale i novinky, třeba v podobě zahájení stavby dálnice D49 nebo nového Libušína na Pustevnách. Rok 2017 přinese do Zlínského kraje řadu změn.

title: Proč se těšit na rok 2017? Důvodů je spousta, stačí si z nich vybrat


description: Vsetínská radnice přiklepla místnímu druholigovému hokejovému klubu 1,5 milionu korun. Peníze mají pomoci k posílení kádru. Případným postupem ze třetí nejvyšší soutěže se prý Vsetín zviditelní.

title: Vsetín jde za postupem i díky penězům od města, mohl si dovolit posily

maintext:
Soupisku druholigových hokejistů Vsetína před pár dny rozšířily dvě posily – obránce Štěpán Jeník a útočník Vladimír Luka. Valašský hokejový klub (VHK), jak zní jeho oficiální název, si jejich angažování mohl dovolit i díky finanční pomoci místní radnice.
Ta poslala klubu dotaci 1,5 milionu korun, na svém posledním zasedání ji schválili zastupitelé. Klub přitom v žádosti o příspěvek avizoval, že poskytnuté finance chce využít k úhradě výdajů za rozhodčí, trenéry, dopravu či hokejovou výstroj.
„Peníze, které oddíl díky dotaci ušetří, může využít k nákupu nových hráčů,“ potvrdil starosta Jiří Čunek.
A jen pár dní po zastupitelstvu k příchodu nových hráčů skutečně došlo.
„Posílením týmu si chceme splnit cíl, kterým je porvat se o postup. Pro celé město by to byla událost. Hokej přináší lidem zábavu, potěšení a rozptýlení,“ přiblížil jednatel VHK Daniel Tobola.
Případný postup bere radnice i jako reklamu pro město. Vsetín a hokej, to je spojení známé po celé zemi. V 90. letech a na přelomu milénia získal místní klub šest mistrovských titulů. Pak ale šel ekonomicky ke dnu, přišel o extraligovou licenci a v roce 2007 dokonce na jednu sezonu zaniklo A-mužstvo.
Teď je ale Vsetín zase při chuti a chce se dostat z druhé ligy o jedno patro výš.
„Naše město na mapě Česka nezvýraznil nikdo víc než právě hokej. Vytváří nám dobrou reklamu. A čím vyšší soutěž oddíl hraje, tím vyšší zájem má o daný sport mládež. Ty peníze za to stojí,“ poukázal Čunek.
Zvýšené náklady po postupu má pokrýt sponzor
Otázkou ale je, zda nebude hokejový klub v budoucnu žádat o peníze častěji.
„V případě postupu do vyšší soutěže nemáme garanci, že hokejisté nepřijdou s tím, že chtějí opět přidat na mzdy,“ upozornil opoziční zastupitel Roman Kalabus.
Muži VHK Vsetín nyní vedou východní skupinu druhé ligy. Pokud vyhrají březnové play-off, čeká je baráž o postup do WSM Ligy, jak se nyní druhá nejvyšší hokejová soutěž jmenuje.
Očekávané vyšší náklady v případě startu v první lize by ale měla pokrýt především společnost Robe, která vsetínské hokejisty sponzoruje.
„Firma se k tomu už dříve zavázala. Náš současný příspěvek je zcela mimořádný,“ řekl Čunek.
V návštěvnosti zápasů je Vsetín na 19. místě v celé zemi
Radnice argumentuje i faktem, že v návštěvnosti hokejových utkání v rámci celé země drží Vsetín 19. příčku. A to včetně všech klubů hrajících extraligu.
„Hokej je ve Vsetíně fenomén,“ podotkl místostarosta Tomáš Pifka.
Nárůst finanční podpory hokejistů zastupitelé schválili i přesto, že se město v klubu nijak majetkově neangažuje. A nehodlá tak činit ani do budoucna.
„S majetkovým vstupem do hokeje máme historicky špatné zkušenosti. Město to stálo nekonečné množství peněz,“ připomněl Pifka dobu, kdy se ve Vsetíně hrála extraliga.
Radnice tehdy hokejistům postupně poskytla půjčku ve výši 18 milionů korun, která se jí však nikdy nevrátila.
Jeden mládežnický hokejista stojí městskou kasu 38 tisíc
Na oplátku za aktuální navýšení podpory si město aspoň zajistilo, že bude mít svého zástupce v kontrolním orgánu klubu, jenž bude podrobně dohlížet na jeho hospodaření.
Hokejisté také začnou zveřejňovat odměny hráčů a trenérů. Ty se letos vyšplhají na 5,3 milionu korun.
„Jde nám o zajištění vyšší transparentnosti nakládání s veřejnými prostředky,“ nastínil zastupitel Michal Berg.
Ten spolu s kolegy z Koalice pro otevřený Vsetín prosadil pro příští rok i milionový nárůst grantů pro ostatní sporty z rozpočtu města.
„Nechtěli jsme, aby peníze navíc dostali jen hokejisté,“ objasnil Berg.
Na jednu mládežnickou gymnastku jde ročně 1200 korun
Hokej zatím letos získal 6,1 milionu korun, tedy 63 procent všech dotací, které do sportu a volnočasového vyžití město poslalo. Více než pět milionů z této částky putovalo na mládež.
Zatímco na jednoho mládežnického hokejistu tak jde ročně 38 tisíc, na gymnastku pouze 1200 korun.
Například Klub házené Zbrojovka Vsetín dostává od radnice každý rok 100 tisíc.
„Každý sport by samozřejmě potřeboval víc peněz, to je jasné. Děláme všechno pro to, abychom toho dosáhli, pořád předkládáme nějaké projekty. Město má ale záměr posunout výš hokej,“ sdělil předseda klubu René Kajaba.
„Nedostal jsem jedinou výtku, že by některý sport nebyl uspokojený. Současné vedení města rozpočet na sport neustále navyšuje,“ reagoval Robert Teleky, předseda městské sportovní komise, v níž kromě politiků sedí i zástupci klubů.


description: Převážně malým školákům bezdůvodně sprostě nadával nebo je fyzicky napadal muž z Kroměříže. Vulgarity často spojoval s českou nebo moravskou národností. Agresor skončil ve vazbě.

title: Muž bezdůvodně napadal děti, za hanobení národa skončil ve vazbě

maintext:
Třiatřicetiletý muž při svých toulkách Kroměříží za posledního půl roku slovně i fyzicky napadl nejméně deset osob. Zaměřoval se převážně na děti ve věku devět až čtrnáct let, které potkal na různých místech ve městě.
„Bezdůvodně jim sprostě nadával, do některých navíc kopl či vrazil loktem nebo na ně plivl. Kopy do nohou a do břicha nebo údery loktem do horní poloviny těla a hlavy byly pro děti mnohdy bolestivé,“ uvedla kroměřížská policejní mluvčí Simona Kyšnerová.
Jednou obdobným způsobem napadl i čtyřiapadesátiletou ženu.
Jeho častým terčem se stávala také šestašedesátiletá sousedka. Pachatel nejen, že ji urážel sprostými nadávkami, ale dokonce jí vyhrožoval zabitím a vyhozením domu do povětří.
„Vulgarismy většinou spojoval s českou či moravskou národností,“ poznamenala Kyšnerová.
Podle informací ČTK je obviněný muž romské národnosti. Soud jej ve středu poslal do vazební věznice.
Kriminalisté jej obvinili z trestných činů nebezpečné vyhrožování, výtržnictví a hanobení národa, rasy, etnické nebo jiné skupiny osob. Hrozí mu až dvouleté vězení.


description: Byl pod vlivem drog i alkoholu, řídil auto na sjetých pneumatikách. Hazardér za volantem dostal na Uherskohradišťsku smyk a naboural dvě auta. Navíc vezl spolujezdkyni a čtyřleté dítě, které po nehodě musel do nemocnice transportovat vrtulník.

title: Zdrogovaný a opilý řidič dostal smyk, pro zraněné dítě letěl vrtulník


description: Nový systém finanční podpory studentů lékařských fakult a středních zdravotnických škol spustil v tomto školním roce Zlínský kraj. Nemocnice v Uherském Hradišti a Kroměříži díky tomu získají budoucí lékaře a sestry.

title: Špitály v Hradišti a Kroměříži díky stipendiu lákají mladé lékaře i sestry

maintext:
Devět studentů, kteří posledním rokem navštěvují lékařskou fakultu, podepsalo smlouvu s Uherskohradišťskou nemocnicí.
Až skončí studium, posílí zdejší oddělení ortopedie, internu, chirurgii, urologii, ARO, dialýzu a nefrologii. Výměnou za to, že se špitálu „upsali“ na několik let, je stipendium 50 tisíc korun na dokončení studia.
Další dva absolventi pak zamíří do Kroměříže. Zdejší nemocnice je potřebuje na internu.
„Musíme si zvyknout na to, že počet práceschopných lidí je v zásadě malý, a musíme vymyslet a změnit způsob náboru,“ uvedl hejtman Jiří Čunek.
„Platí to v mnoha oborech. Stipendia jsou dobrý nápad, ještě bude záležet na tom, jak se uchopí,“ dodal.
Stipendia se týkají také sester, které na posledních deset měsíců studia dostanou 25 tisíc. Do nemocnice v Uherském Hradišti jich takto přijde pět a do Kroměříže tři.
V Kroměřížské nemocnici jsou potřeby jednotlivých oddělení pokryté. Přesto mají práci pro zhruba dvacítku dalších zdravotníků, což by zvýšilo komfort pro zaměstnance i pacienty.
Čunek: Hrozilo, že nám budou přetahovat absolventy
Systém stipendií nastavilo předchozí vedení kraje. Dolaďoval se na poslední chvíli v srpnu, aby se stihl aktuální školní rok. Jak se osvědčí v praxi, se teprve ukáže.
„Jiné kraje už s podporou začaly, dávají ji i soukromé nemocnice. Hrozilo, že nám budou přetahovat naše absolventy, proto jsme spěchali,“ vysvětlil exnáměstek hejtmana pro zdravotnictví Lubomír Nečas.
Nedostatek zdravotníků trápí dlouhodobě nemocnice v celé zemi a situaci se nedaří zvrátit. Stejně je na tom největší krajské zařízení, nemocnice Tomáše Bati ve Zlíně. Ta však stipendia vyplácet nebude.
Proč se tak vedení špitálu rozhodlo, není jasné. Mluvčí nemocnice totiž na dotaz MF DNES neodpověděla.
„Odpovědnost za nemocnici má její vedení, které se nějak rozhodlo,“ komentoval Čunek.
Příliš dlouhý závazek?
Obecné podmínky jsou jasně dané. Sestra musí pro nemocnici odpracovat tři roky a doktor dva od okamžiku, kdy získá základní kmen, tedy specializaci. To může zvládnout do tří let od nástupu. Na stipendia pro ně se nemocnice a kraj skládají rovným dílem.
Peníze od kraje nyní nečerpá ani nemocnice ve Vsetíně, narazila totiž na nezájem studentů.
„Nabídku jsme předali všem, ale reagoval jen jeden student,“ řekl ředitel vsetínské střední zdravotnické školy Dalibor Sedláček.
Problém vidí v závazku, který je pro mladé lidi moc dlouhý.
„Navíc ne všichni absolventi, kteří se chystají do praxe, jsou místní, a pokud mají možnost zaměstnání v blízkosti domova, vrací se tam,“ dodal jeho kolega, ředitel zdravotnické školy ve Zlíně Hynek Steska.
Ten plánuje prosadit v příštím školním roce další maturitní třídu, protože zájem budoucích studentů je vyšší, než může škola přijmout.
Exnáměstek Nečas: Chce to čas
Závazek vidí jako překážku také šéfka nemocnice v Kroměříži Lenka Mergenthalová. Ačkoliv obě nemocnice naplnily stav, který chtěly, velký zájem nabídka nestrhla.
„Myslím si, že zájemce smlouva odrazuje. Mladí lidé neplánují tolik dopředu,“ uvažuje Mergenthalová.
Nečas to však hájí. Mladí lékaři stejně musí absolvovat dvouletou praxi a složit zkoušku, aby se dostali alespoň na nejnižší stupeň specializace. Dvaadvacet zdravotníků, kteří o svém zaměstnání rozhodli už na konci školy, považuje za dobrý výsledek.
„Nečekal jsem, že to strhne lavinu zájmu, nemocnice i odborníci se s tím musí nejprve sžít. Chce to čas,“ konstatoval Nečas.
Kromě výše platu se absolventi ve zdravotnictví rozhodují především podle toho, jakou mají jednotlivá pracoviště odbornou úroveň. A roli hraje i snaha nemocnice.
„Máme velmi aktivní personální politiku, jezdíme po školách, přednášíme o nemocnici. I proto se stipendia podařilo obsadit rychle a dostali jsme se na maximální možné počty,“ poznamenala mluvčí Uherskohradišťské nemocnice Dana Lipovská.