description: Když si Američané zvolili Donalda Trumpa prezidentem, jedním z prvních gratulantů byl český prezident Miloš Zeman. Přispěchal s dopisem, v němž se chlubí, že jej političtí oponenti označují za „českého Donalda Trumpa“, na což je náležitě pyšný. Z několika objektivních důvodů však toto srovnání pokulhává.

title: 5 důvodů, proč Zeman nikdy nebude jako Trump, přestože si to může myslet

maintext:
1. Vztah k alkoholu
Když zvítězil v prezidentském klání v roce 2013, je docela pravděpodobné, že se Miloš Zeman odměnil skleničkou dobrého vína, nebo možná i nějakým silnějším destilátem. I kdyby tomu tak nebylo, je veřejně známé, že český prezident chová náklonnost k alkoholickým nápojům, kterou ani sám neskrývá.
To jeho budoucí americký protějšek by se alkoholu v životě nedotkl. Jeho nejstarší sourozenec Fred byl alkoholik a jeho závislost se mu stala osudnou. „Nikdy nepij alkohol,“ řekl prý jednou Donaldovi a ten se toho skutečně držel. „Byl to ten nejlepší člověk, ale zničily ho sebedestruktivní sklony,“ řekl o něm Trump v jednom ze svých interview pro magazín Newsweek.
Jediné, co měl Trump společného s alkoholem, je vlastní značka vodky. Ta se však podobně jako některé další jeho produkty neosvědčila a tak v roce 2011 zanikla.
2. Vztah k cigaretám
Pokud by si někdo myslel, že by Trump mohl nechuť k alkoholu vyvážit jinou neřestí, není tomu tak. Stejně jako dobrého vína se nikdy nedotkl ani cigarety.
Pravým opakem je v tomto směru Zeman, který si pověstný popelníček neváhal vyžádat ani v České televizi ihned poté, co málem upadl na schodech.
Vášeň české hlavy státu pro kouření dokonce dospěla do takového bodu, že Česká republika musela zaplatit pokutu ve výši 60 tisíc korun hotelu v anglickém Bristolu. Tam byl totiž Zeman ubytovaný v roce 2015 v době summitu NATO a i přes zákaz si v jeho útrobách zapálil, o čemž následně informoval časopis Respekt.
3. Prezidentský plat
Miloš Zeman se ve své funkci rozhodl pro velkorysé gesto, kdy 60 tisíc korun měsíčně ze svého příjmu dává do nadačního fondu nesoucí jeho jméno. Jeho účelem je symbolicky pomáhat splácení státního dluhu. Vzhledem k tomu, že celková výše prezidentova platu je i s náhradami nějakých 360 tisíc korun čistého, české hlavě státu ještě měsíčně zůstává nemalá částka.
Velkorysost Miloše Zemana je však velmi lehce překonána budoucím americkým prezidentem. V nejnovějším interview stanice CBS totiž Donald Trump prohlásil, že nebude přijímat prezidentský plat vůbec. „Prostě jen potřebujeme udělat spoustu práce,“ řekl a odmítl plat. Co s 400 tisíci dolary (v přepočtu zhruba 10 miliony korun) ročně bude, zatím není jisté. Jisté ale je, že jako miliardář si může Trump tohle gesto lehce dovolit.
4. Ruský jazyk
Ačkoliv se všeobecně předpokládá, že Trump bude oproti svému předchůdci Baracku Obamovi mnohem přátelštější k mocnému ruskému protějšku Vladimiru Putinovi, při setkáních bude potřebovat tlumočníka. Trump cizí jazyky neumí, v čemž ho předčil i jeho desetiletý syn, který prý už teď ovládá i slovinštinu (díky matce Melanii) a francouzštinu. Neumí tedy ani rusky a bude nejspíše potřebovat pomocnou ruku nějakého zdatného ruštináře, pokud se bude chtít s Putinem přátelit.
Asistovat by mu mohl třeba právě Miloš Zeman, který ruský jazyk zvládá, rád se tím chlubí a náklonnost k ruskému prezidentovi či k některým oligarchům v čele s Vladimirem Jakuninem neskrývá.
5. Vztah k politice
Miloš Zeman se chytil šance po sametové revoluci, vstoupil do Občanského fóra, hned na začátku roku 1990 zasedl v tehdejším Federálním shromáždění. Od té doby byl až do roku 2003 a neúspěšné kandidatury na prezidenta profesionálním politikem. Po sedmi letech v důchodu se pak vrátil, aby se stal předsedou nové Strany práv občanů Zemanovci, které propůjčil i jméno. O tři roky později jej pak občané Česka zvolili prezidentem.
V ostrém kontrastu k profesionálnímu politikovi stojí Trump, který svou kampaň postavil na prohlášeních, že není politik a přináší změnu. Trump si vybudoval reputaci jakožto realitní magnát a miliardář, který zdědil impérium po svém otci. Na počátku nového tisíciletí se pak proslavil i jako hvězda reality show The Apprentice, kde až do minulého roku hodnotil schopnosti začínajících byznysmenů.
Otázkou proto je, jak si budou oba státníci rozumět, pokud se potkají v rámci zahraniční návštěvy a český prezident si v Trumpově přítomnosti zapálí cigaretu, dopřeje sklenku alkoholu a bude vyprávět o své profesionální politické kariéře. Možná si budou rozumět jen v náklonnosti k Vladimiru Putinovi.


description: Akciové trhy i dolar stoupají, což je jednoznačně kvůli tomu, že věří, že když FBI v e-mailech Clintonové nic kriminálního nenašla, zvyšuje to její šance stát se prezidentkou. Zároveň trhy věří, že klidnější budou i první měsíce jejího případného prezidentství, protože nebude vyšetřována.

title: MACHÁČEK: Zkrotí Trumpa

maintext:
Na moudrost trhů bych ale příliš nespoléhal. Agentury provádějící průzkumy poukazují na to, že ti, kdo tvrdí, že kvůli vyšetřování FBI nebudou volit Clintonovou, jsou stejně republikáni.
...
Podle textu Edwarda Luceho ve Financial Times prochází americká demokracie dosud nejfatálnějším testem. Ano, byla tu válka Severu proti Jihu, ale kromě toho najdeme v americké historii jen málo toho, co by bylo možné srovnávat s touto volbou.
Donald Trump tvrdí, že výsledky budou zmanipulované, takže si hraje na to, že prohrál, ještě než prohrál. Hillary Clintonová je zase přesvědčena, že v Americe všechno funguje bezvadně, nebýt Trumpa, což je vlastně stejně mimo realitu jako to, co říká Trump. Americká demokracie se otřásá, ať již Trump vyhraje, nebo ne.
Představte si dva druhy ohrožení. V tom prvním se medvěd dobývá do vašeho srubu (Trump), v tom druhém rozežírají termiti srub zevnitř (Clintonová).
Jediná dobrá věc na Trumpově případném vítězství je, že by nemohl říkat, že jsou volby zmanipulované.
Ti, kdo Trumpovo nebezpečí zlehčují, tvrdí dvě věci: za prvé se prezident Trump obklopí poradci, kteří budou krotit jeho špatné instinkty. A za druhé americká ústava zabrání pokusům zneužívat moc.
Luce s tím polemizuje. Trump sám říká, že jeho nejlepší poradce je on sám. O použití jaderného kufříku rozhoduje prezident sám a americký systém pojistek a rovnováh stojí také na tom, kdo ústavní posty zastává. Trump nemá žádný respekt pro ústavní omezení. Naposledy ústavu nerespektoval Nixon, ale než byl sesazen,trvalo to dva roky.
...
Máme věřit expertům? To je otázka do Debaty JM pro tento týden. Co se ekonomů týče, každý si pamatuje, že prakticky nikdo nepředpověděl finanční krizi roku 2008 a její následky a prakticky nikdo se za svoje selhání neomluvil.
Jsou tu ale i nové příklady. Pankadž Mišra se na serveru agentury Bloomberg pozastavuje nad tím, že v roce 2013 většina expertů věštila vzestup Afriky a stejně tak časopisy The Economist a The Wall Street Journal nebo McKinsey Global Institute, který psal o „afrických lvech“. Všichni lvi – Ghana, Mosambik, Nigérie a Zambie – se ale nyní nacházejí v záchranném programu MMF.
Příkladů bychom nepochybně našli mnoho. Proč se experti tak sebevědomě vyjadřují k věcem, které jsou z podstaty nejisté a neprůhledné? Jsou ti, kdo činí mizerné předpovědi, vůbec zodpovědní? A komu se zodpovídají?
Leckdo se domnívá, že experti jsou spoluzodpovědní i za nárůst populismu. Mnozí populisté – ač jsou většinou nebezpečnější než experti – se nakonec jeví jako spolehlivější. Hlasování pro brexit prý bylo vzpourou proti expertům. Stejně tak Trump.
Možná jde i o reakci na to, že minulé dekády v politickém a sociálním životě se svým důrazem na užitečnost, efektivitu a profit vedly k tomu, že i mnozí politici se tvářili jako experti a mluvili jazykem expertů.
Autor je předsedou správní rady IPPS-Institutu pro politiku a společnost.

fasttext_language: cs


description: Změna rozpočtového určení daní, která přišla v roce 2013, pravděpodobně zachránila malá města před totálním finančním kolapsem. Zatímco naše čtyřtisícové Klimkovice dříve hospodařily zhruba s 50 miliony korun, z roku na rok přibylo cca 10 milionů na daních a dalších až pět milionů korun na různých dotacích ročně, přičemž mandatorní výdaje se nijak výrazně nezměnily. Jenže penězi navíc se jen podařilo zalepit ty největší díry a s postupem let se situace nelepší.

title: Peníze přesouváme z jedné

maintext:
Klimkovice, zcela podinvestované poté, co v letech 2010 až 2012 daly do výstavby centrální kanalizace celkem 180 milionů korun, se sice s vervou pustily alespoň do nejnutnějších oprav například budov školy a zdravotního střediska nebo některých cest a chodníků, ale jejich postup je pomalejší než chátrání městského majetku. Z místních silnic máme vyspravenou sotva polovinu, na tu další bychom potřebovali tak 50 milionů korun. Šedesát milionů korun by se hodilo na výstavbu druhého domova důchodců, protože ten stávající je plný k prasknutí a jeho kapacita naprosto nedostačuje poptávce. Dvacet milionů bychom uvítali na vyčištění obecních rybníků, v nichž je tolik bahna, že se tam vejde sotva půl metru vody. Dlouho se nedávaly peníze na opravy obecních bytů, kulturního domu, či technologických prostor, které kvapem stárnou. Žádné dotace na rekonstrukce obdobného městského majetku se nevypisují. Jestliže neuvolníme v brzké době 30 milionů korun na rozšíření hřbitova, nebude za deset let kam pohřbívat. A protože Klimkovice jako lázeňské město si hýčkají své životní prostředí, rádi bychom taky doplnili kanalizaci i v místních městských částech. Letos jsme šetřili, takže se nám asi podaří dát v příštím roce dohromady 30 milionů korun na kanalizaci pro Josefovice, a tím pádem nám zbudou jen Václavovice, Hýlov a Mexiko, což si dohromady vyžádá bez nějakých drobných asi 100 milionů korun. Skutečnost, že nejsme v Česku zdaleka jediným místem, kde se dosud nepodařilo splnit směrnici Evropské unie pro odkanalizování, nás nijak neuklidňuje.
Z práce starosty mám po většinu roku radost, zvláště když se něco pěkného podaří. Jenže při každoroční přípravě rozpočtu, který mám právě na stole, mě přepadají chmury z toho, kolik problémů před sebou hrneme a jak zoufale přesouváme peníze z jedné nedostatečné hromádky na druhou. Rozčiluji se nad podmínkami národních dotačních programů, které stanovují úředníci od svých kancelářských stolů v Praze bez ohledu na konkrétní potřeby. Kdyby tyto peníze raději přidělili přímo obcím, jistě by se užily smysluplněji, než jak se to děje ve snaze splnit mnohdy nesmyslná zadání. I v příštím roce se ale máme v Klimkovicích na co těšit. V napjatém rozpočtu se snad podaří vyškrábnout částku potřebnou na opravu stropů ve dvou místnostech našeho zámku. Dnes je v nich skladiště, v budoucnu by v nich mohla být výstavní expozice. Otevření dalších cenných historických prostor veřejnosti nám ve vedení města určitě zase dodá elán a energii k tomu nikdy nekončícímu boji.


description: Budoucí hlava Spojených států Donald Trump tvrdí, že v prezidentských volbách získal pro zvolení nejen nezbytnou většinu volitelů, ale i většinu všech voličských hlasů, pokud by se odečetly miliony lidí, kteří volili nelegálně. Žádné důkazy však Trump nepředložil.

title: Trump tvrdí, že miliony lidí hlasovaly


description: V Táboře Čekanicích v pátek ráno havarovalo pět obrněných vozidel Pandur a civilní automobil. Zraněno bylo devět vojáků a dva civilisté. ČTK to sdělil mluvčí generálního štábu Jan Šulc.

title: V Táboře se srazilo pět Pandurů s autem. Zranilo se devět vojáků a dva civilisté


description: Zpočátku si Jiří Ovčáček vystačil pouze s pražskou kavárnou a červenokaretníky. Později však do svého repertoáru „útoků“ na Twitteru přidal i politickou opozici a odpůrce sbližování s Čínou. Analýza serveru Lidovky.cz ukázala, že hradní mluvčí je ve svých nevybíravých vyjádření stále aktivnější. Ze získaných dat lze vypozorovat „body zlomu“ v Ovčáčkově komunikaci.

title: Body zlomu Ovčáčkova Twitteru. Zmapovali jsme, kdy začal ve výrocích přitvrzovat


description: V závodě, v němž se opravuje armádní technika včetně obrněnců Pandur, se loni odehrála zvláštní scéna. Jeden ze zaměstnanců Vojenského opravárenského podniku (VOP) Nový Jičín si ve střeženém areálu závodu fotil pomůcky, které slouží k servisu tanků. Jenže ho přitom přistihl jeden z manažerů.

title: Ve státní firmě přistihli špeha, který mohl sbírat materiály pro konkurenci


description: Dvojice Čechů zadržená v Turecku nemířila do Sýrie za účelem teroristické činnosti, uvedlo ve čtvrtek ministerstvo zahraničí. V prohlášení zveřejněném na svém webu ministerstvo oznámilo, že dvojici poskytuje konzulární pomoc.

title: Češi zadržení v Turecku nemířili do Sýrie kvůli terorismu, tvrdí ministerstvo zahraničí


title: Praha po téměř pěti dekádách příští

maintext:
Kapela Beach Boys se opět dává dohromady. | foto: Wikipedia
PRAHA V pražském Kongresovém centru 10. června příštího roku vystoupí legendární americká kapela The Beach Boys, která se do dějin populární hudby zapsala hity jako Surfin’ USA nebo Good Vibrations. Na území Česka zahraje po téměř padesáti letech. Vstupenky na její koncert budou v prodeji od úterý v síti Ticketportal. ČTK to v pondělí za pořadatele sdělil Martin Zvoníček.
Skupinu založili v Kalifornii v roce 1961 bratři Brian, Carl a Dennis Wilsonové a jejich bratranec Mike Love. Kapela, jejíž zvuk je plný harmonických melodií a průzračných vícehlasů, vydala svoje nejslavnější a podle časopisu Rolling Stone druhé nejlepší album rockové historie Pet Sounds v roce 1966. Deska plná zvukových efektů a neobvyklých nástrojů obsahuje hity jako Sloop John B nebo Wouldn’t It Be Nice.
Poslední album skupiny vyšlo před čtyřmi lety, kdy se znovu dala dohromady na oslavu půl století své existence. Na albu s názvem That’s Why God Made the Radio tehdy pracovali Brian Wilson, Mike Love, Al Jardine, Bruce Johnston a David Marks, kteří byli členy kapely v době její největší slávy v polovině 60. let.
V bývalém Československu Beach Boys odehráli v roce 1969 tři koncerty, a to v pražské Lucerně, na brněnském zimním stadionu a v Bratislavě.


description: Vysokoškolští studenti, kteří odmítli jít na besedu s prezidentem Milošem Zemanem na Slezské univerzitě, zcela zaplnili opavské Café Evžen. Návštěvníci kavárny poslouchali koncert skupiny Ladě a zhlédli krátký film o prezidentu Václavu Havlovi.

title: Desítky studentů odmítly besedu s


description: Ikonou se stal už za svého života. Fidel Castro, vůdce kubánské revoluce. V pátek zemřel. Bylo mu 90 let. A stejně jako poslední roky El Jefe churavěl, nemocný je i režim, který vytvořil. Slábne a otevírá se Západu víc než kdy dřív. Historický zlom nastal předloni v prosinci, kdy se Havana a Washington rozhodly urovnat své vztahy. Na jaře pak Kubu navštívil první americký prezident po bezmála 90 letech.

title: El Comandante zemřel. Stvořil na Kubě totalitní režim, který churavěl

maintext:
Výběr citátů Fidela Castra podle agentury Reuters "Odsuďte mě. Na tom nezáleží. Historie mě rehabilituje." Castro v roce 1953, kdy se jako mladý právník sám hájil před soudem za téměř sebevražedný útok na vojenská kasárna Moncada ve městě Santiago de Cuba.
Castro v roce 1953, kdy se jako mladý právník sám hájil před soudem za téměř sebevražedný útok na vojenská kasárna Moncada ve městě Santiago de Cuba. "Revoluci jsem zahájil s 82 muži. Kdybych to měl udělat znovu, šel bych do toho s deseti nebo patnácti a s absolutní vírou. Nezáleží na tom, jak jste malí, když máte víru a plán akce." Castro v roce 1959.
Castro v roce 1959. "Nepomýšlím na to, že bych si oholil vousy, protože jsem na svůj plnovous zvyklý a navíc tento plnovous hodně znamená pro mou zemi. Až vyplníme náš slib dobré vlády, pak si ho oholím." Castro v rozhovoru z roku 1959 pro televizní stanici CBS, který poskytl 30 dní po revoluci.
Castro v rozhovoru z roku 1959 pro televizní stanici CBS, který poskytl 30 dní po revoluci. "Už dávno jsem dospěl k závěru, že poslední oběť, kterou musím udělat pro zdraví kubánské veřejnosti, je přestat kouřit. A zase tolik mi to nechybí." Castro v prosinci 1985 poté, co oznámil, že přestal kouřit doutníky.
Castro v prosinci 1985 poté, co oznámil, že přestal kouřit doutníky. "Nikdy jsem neviděl rozpor mezi idejemi, které zastávám, a idejemi onoho symbolu, oné mimořádné postavy (Ježíše Krista)." Castro v roce 1985.
Castro v roce 1985. "Jen si představte, co by se stalo ve světě, kdyby měla zmizet socialistická komunita... pokud by to tedy bylo možné, čemuž nevěřím." Castro v roce 1989.
Castro v roce 1989. "Tyto změny (otevření Kuby mezinárodní turistice, zahraničním investicím, povolení malopodnikání) si vyberou daň u naší společnosti, protože jsme žili ve skleněné schránce, v naprosté sterilitě. A nyní jsme obklopení viry, bakteriemi v podobě egoismu, který vytváří kapitalistický systém výroby." Castro v roce 1998.
Castro v roce 1998. "Jedním z největších přínosů revoluce je, že dokonce i naše prostitutky mají vysokoškolské vzdělání." Castro v dokumentu Comandante režiséra Olivera Stonea z roku 2003.
Castro v dokumentu Comandante režiséra Olivera Stonea z roku 2003. "Toto je závěr, ke kterému jsem došel po mnoha letech: Ze všech chyb, kterých jsme se mohli dopustit, bylo tou největší, že jsme uvěřili, že někdo ... skutečně ví, jak vybudovat socialismus... Kdykoli řekli: Tohle je správný recept, mysleli jsme si, že to opravdu vědí. Jako by to byli nějací doktoři." Castro v roce 2005.


description: Při nehodě čtyř osobních aut v pražských Horních Počernicích zahynuli v sobotu odpoledne dva lidé. Další dva účastníky dopravní nehody odvezly sanitky s lehčím zraněním do nemocnice, řekl mluvčí pražské záchranné služby Matěj Hříbal.

title: V Horních Počernicích havarovala


description: Afghánku, jejíž fotografie v roce 1985 obletěla svět na titulní straně magazínu National Geographic, hodlá pákistánský soud deportovat zpět do Afghánistánu. Kvůli padělaným dokladům strávila Šarbat Gulaová v pakistánském vězení 15 dnů. Deportována bude pravděpodobně v pondělí.

title: Afghánku z ikonické fotografie


description: Čtyři nejvyšší ústavní činitelé České republiky, kteří si za poslední týden vykoledovali v narážce na historii maoismu přezdívku „gang čtyř“, se včera sešli s ministrem zahraničí, aby vyladili zahraničněpolitické otázky i cesty.

title: Monitor Jana Macháčka

maintext:
Sice jsem tam pochopitelně nebyl, ale kdybych tam byl, zde je pár nápadů, které by se daly prodiskutovat.
Pokud jsme snad v poslední době získali dojem, že se tato země klaní, nebo si dokonce kleká před komunisticko-kapitalistickou Čínou a že to snad znamená nějaké bezpečnostní riziko, měl by si možná uvědomit, že to může být jen taková méně důležitá předehra.
Čína je přece jen daleko a územní a strategické plány má především jinde. Oproti Číně je Rusko skoro za humny a v nedávné minulosti nás okupovalo nebo jsme byli v jeho vlivové zóně.
Středozemním mořem směrem k Sýrii nyní proplouvá ruský vojenský konvoj v čele s letadlovou lodí. Rusko přestalo v Aleppu útočit, naopak provádějí ofenzivu rebelové, umírnění i islamisté dohromady. Je to klid před bouří? Spustí Rusko novou ofenzivu, až dopluje letadlová loď s konvojem na místo určení? Lze zase čekat velký masakr civilistů, například útoky na nemocnice?
Rusko sice musí tvrdě škrtat v rozpočtu a dotkne se to prý i obrany. Syrské operace ale tolik nestojí a sám Putin řekl, že stejně musí jeho vojáci a technika někde cvičit. Potíž je v tom, že až přijde velká ruská ofenziva – a ona asi přijde –, je důležité, co k tomu bude říkat náš „gang čtyř“ a jaká bude vydávat prohlášení. Zkrátka: je na to česká zahraniční politika připravena? Je šance, že zaujme jasný názor a bude se dobře „koordinovat“? To je asi to nejdůležitější, co lze v příštích dnech čekat.
Pokud Rusko v Sýrii spustí agresi, hrozí mu další zpřísnění sankcí, v EU se o tom jistě bude dramaticky diskutovat. Co bude říkat Česká republika? Kam se postaví? Kdyby se vláda rozhodla třeba pro sankce, bude to zase český prezident napadat?
Druhá věc, která mne docela zajímá, je, jestli má česká vláda připravený krizový scénář pro případ zvolení Trumpa americkým prezidentem. A třetí věc – když už jsme u té Číny, měli by si česká vláda i „gang čtyř“ povšimnout toho, co je v posledních týdnech jedním z nejdiskutovanějších témat v Německu.
Němci totiž připravují legislativu – po americkém vzoru –, která má regulovat ovládnutí německých technologických firem čínským kapitálem. Bude se také tlačit na Čínu, aby více otevřela svoje trhy a hlavně sama umožnila vstup zahraničních, resp. evropských (a tedy i německých) firem do svých podniků. Takže – Německo se chystá regulovat a ČR se bude podbízet? A proč?
Češi navíc brání své „strategické partnerství s Čínou“ v době, kdy se analytici shodují, že Čínu brzy čeká prasknutí masivní úvěrové bubliny nebo významná korekce ekonomiky spojená s bankroty firem, především nebankovních finančních společností. Počítá s tím vláda ve své strategii?
Čína možná bude jednou vládnout světu, ale na cestě k tomu ji potká ještě mnoho krizí a otřesů a ten první je asi hodně blízko. I o to bych se zajímal, kdybych byl ten „vysoký ústavní činitel“.
A nakonec: Itálie hrozí, že přestane přispívat do rozpočtu EU, když země V4 nebudou přijímat uprchlíky, jak slíbily. Co s tím? Je připraven krizový scénář?
Kratší verze přečtena včera v Českém rozhlase Plus.
Autor je předsedou správní rady IPPS - Institutu pro politiku a společnost.


authors:
Kuultur Com
Tlačový Servis
Tlačové Správy

title: Elektronický projekt Tosca přiveze do Prahy nové album

maintext:
Elektronický projekt Tosca producenta Richarda Dorfmeistera a hudebníka a skladatele Ruperta Hubera vydává v únoru 2017 nové album Going Going Going, které se vrací ke kořenům jejich společné tvorby. S novinkou se představí naživo 13. března v pražském Lucerna Music Baru. Kromě live show Tosca čeká fanoušky také DJ set Richarda Dorfmeistera. O vizuální stránku se postará Luzy Dreams. Akce je součástí koncertní série Conference.
Po více jak dvě desetiletí sloužil projekt Tosca jako nositel osobních pocitů a nálad Dorfmeistera a Hubera, každé album odráželo jejich momentální vnitřní rozpoložení. Po deseti albech objevování se dvojice rozhodla vrátit k instrumentálním trackům plným hlubokých beatů a jejich typické produkci, která Tosca proslavila. „Z návratu k našemu původnímu soundu mám dobrý pocit,“ říká Huber. „Po experimentech se strukturou písní a vokály na poslední desce Outta Here jsme hledali nějaký logický progres a zjistili jsme, že naše opravdová síla leží v kořenech Tosca. Jen jsme museli trochu aktualizovat zvuk, aby dával smysl i v roce 2017.“
Výsledkem je album Going Going Going, které fanoušek Tosca okamžitě rozpozná, ale které zároveň jen neparazituje na dřívější slávě projektu. První singl Export Import zní jako kdyby Lee Scratch Perry udělal verzi soundtracku Ennio Morriconeho. Tento motiv se objevuje na celém albu, přičemž je patrný zejména ve skladbě Dr. Dings, interpretaci hitu A Horse with No Name kapely America. Going Going Going je komplexní a suverénní album, které se může směle poměřovat s těmi nejlepšími kousky z katalogu Tosca.
Vstupenky budou v prodeji od 19. 12. 10:00 za 490 Kč + poplatky na pokladně Lucerna Music Baru (bez poplatků), na webu Lucerna Music Baru, GoOut.cz a v sítích Ticketpro a Ticketportal. Na místě 590 Kč.
Oficialní Facebook událost: https://www.facebook.com/events/539399082937151/
Ticket link: https://www.musicbar.cz/program/tosca-goinggoinggoing-feat-tosca-live-richard-dorfmeister-dj-set/
Nový singl: https://soundcloud.com/k7-records/tosca-export-import
https://www.facebook.com/Tosca-47234438259/?fref=ts
http://www.musicbar.cz
http://www.facebook.com/lucernamusicbar
http://www.instagram.com/lucernamusicbar
http://www.twitter.com/lucernamusicbar
http://www.cnfrnc.cz
http://www.facebook.com/cnfrnc


description: Německá skupina Irie Révoltés letos překvapivě oznámila konec své šestnáctileté kariéry. Poslední festivalové vystoupení v České republice se uskuteční na Rock for Churchill, který proběhne 25. a 26. srpna ve Vroutku.

title: Irie Révoltés v rozlučkové sezóně vystoupí na Rock for Churchill


title: N.O.H.A. pokřtí v únoru v LMB nové album

maintext:
Po pětileté kreativní pauze se N.O.H.A. vrátí na světová pódia s novým vyzrálým albem, které pokřtí 16. února v pražském Lucerna Music Baru. I tentokrát na novém albu N.O.H.A. sází na očividnou sympatii pro stylově otevřený mix drum & bass, world music, dubstepu a čerpá z multikulturních kořenů svých čtyř národností.
Na přípravě desky se podíleli stálí členové N.O.H.A.. Osobitým způsobem obohatili zvuk nového alba i hostující hudebníci jako Shahab Tolouie, Felipe Machado nebo Bohdan “Turboklarinette”. Hlavní tváří nové tvorby je, vedle MC Chevyho, zpěvačka Kaia Brown, která v N.O.H.A. působí již 4 roky, a nyní uzrál čas společnou tvorbu zveřejnit. Kaia Brown pochází z Washingtonu DC., ale záhy se přestěhovala do New Yorku, kde začala psát a nahrávat s brooklynskou dub legendou Dr Israel. V New Yorku také spolupracovala s významnými umělci jako Kush Arora, Dub Gabrielem a Chad Jones Process Rebel. Kaia Brown svým osobitým projevem dodává hudbě i živým vystoupením N.O.H.A. novou hudební i vizuální dimenzi.
N.O.H.A. ve své tvorbě rozbíjí hranice mezi různými hudebními směry i světovými kontinenty a přirozeným způsobem tak spojuje dynamický nadupaný groove v „ethno-bass“. Tento pojem kapela převzala ze španělských médií, kde je N.O.H.A. takto popisována. Skupina se po 10 letech vrací k osvědčené spolupráci s německo-anglickým labelem Unique Records, kde N.O.H.A. v minulosti vydala hity jako Balkan Hot Step, Dive In Your Life, a hlavně Tu Café, které vynesly kapelu na ty největší evropské festivaly. N.O.H.A. se těší na své věrné, ale i nové fanoušky, kterým naservíruje ten pravý Noise of Human Art sound.
Vstupenky v prodeji za 380 Kč + poplatky na pokladně Lucerna Music Baru (bez poplatků), na webu Lucerna Music Baru, GoOut.cz a v sítích Ticketpro a Ticketportal. Na místě 450 Kč.
Oficialní Facebook událost: https://www.facebook.com/events/183907388746903/
Ticket link: https://www.musicbar.cz/program/n-o-h-a-noise-of-human-art-krest-alba/
Video:


description: K hazardérům, kteří na přejezdu v Uhersku na Pardubicku nerespektují blikající červená světla, se přidal řidič menšího bílého nákladního auta. Na přejezdu pak zůstal uvězněn a jen o několik chvil později ho minulo pendolino. To tudy projíždí rychlostí 160 kilometrů za hodinu.

title: VIDEO: Řidič ignoroval červenou, na přejezdu uvázl. Minulo ho pendolino


description: Život v kraji opět trochu podraží. Velká část lidí si připlatí hlavně za vodu a teplo. Musí však také počítat s tím, že výdaje vzrostou při trávení volného času. Ceník upravuje například pardubické aquacentrum.

title: Dražší bude v kraji voda i teplo, ceny za odpad a dopravu zůstávají


description: Oficiálně rozhodnou pardubičtí zastupitelé o tom, zda koupí od Romana Šmidberského hokejový klub až 5. ledna. Hotovo však bude už o tři dny dříve. Primátor svolal neveřejný seminář, na kterém bude chtít pro transakci za 25 milionů získat podporu.

title: Zastupitelé Pardubic zkusí domluvit nákup hokejového klubu v utajení

maintext:
Ze zákona je každé zasedání zastupitelstva města veřejné. To má nevýhodu v tom, že když se politici začnou hádat či vytahovat podpásové argumenty, lidé se toho z pohledu radních mohou dozvědět až moc.
Proto, když se chystá v Pardubicích nějaké skutečně důležité rozhodnutí, tak primátor před tím svolá neveřejný seminář, na kterém se pokusí získat podporu pro svůj návrh bez zbytečných diváků.
Není proto tak žádné překvapení, že ke zmíněnému opatření sáhl primátor Martin Charvát i před hlasováním o nákupu Dynama Pardubice. „Čas nás tlačí, seminář pro zastupitele, který se bude týkat jen hokeje, jsem svolal už na druhého ledna,“ uvedl Martin Charvát.
Ten se přitom netají vůbec tím, že by rozhodně hlasoval pro nákup ještě nedávno velmi úspěšné sportovní organizace.
„Mám za to, že hokej je pardubické rodinné stříbro a podle toho se k němu musíme chovat. Město ho už zachránilo v minulosti a nyní by to mělo udělat znova,“ uvedl primátor s tím, že Roman Šmidberský chce za majoritní balík akcií 12,5 milionu korun.
„To je vlastně polovina toho, za co mu město v roce 2008 majoritu prodávalo. Podle mne je to rozumná nabídka,“ doplnil Charvát.
Háček je však v tom, že to není cena ani zdaleka konečná. Šmidberský už v časově omezené nabídce uvedl, že zároveň s prodejem akcií bude chtít dalších 12,5 milionu, které měl klubu napůjčovat.
Navíc momentálně město dělá v hokejovém klubu hloubkový audit, který by měl odhalit stav ekonomického zdraví Dynama. „Zatím celý proces komentovat nemůžu. Podle všeho ale audit skončí velmi brzy a už mezi svátky zastupitelé dostanou jeho výsledek tak, aby se mohli rozhodnout,“ doplnil primátor Charvát.
Zastupitelé očekávají, že audit v klubu najde dluhy
Ovšem už teď jsou každý zápas slyšet na zimním stadionu zaručené zvěsti, kolik chybí v klubové pokladně na dohrání sezony. „Vím, že to nejsou úplně ověřené údaje, ale několik na sobě nezávislých lidí mi řeklo, že to bude kolem dvaceti milionů korun. Jako hlavní důvod propadu vidím úbytek diváků v hledišti,“ uvedl dlouholetý pardubický zastupitel za ODS Petr Klimpl.
S velkou nedůvěrou očekává výsledek auditu také zastupitel za Pardubáky Milan Košař. Ten vidí jako problém to, že sondu do ekonomiky Dynama dělá firma, kterou podle něj vybral pro radnici sám majoritní vlastník Roman Šmidberský.
„Nedá se tak úplně předpokládat, že by audit mohl dopadnout nějak špatně pro pana majitele. Myslím, že ta čísla budou jen orientační,“ uvedl Košař, který navíc opakovaně upozorňuje na to, že cena akcií klesá prakticky každým odehraným kolem extraligy.
Pardubice totiž stále nejsou schopné vyhrát několik zápasů v řadě, a tak se drží na příčkách, které znamenají jen těžký boj o záchranu. „Nemusím být nějaký odborník, aby mně bylo jasné, že pokud klub spadne do baráže, cena jeho akcií dramaticky klesá. Tady vidím hlavní důvod spěchu pana Šmidberského,“ doplnil Košař.
Zakladatel známé autodopravy totiž dal radním původně čas na rozmyšlenou jen do konce roku. Nakonec ale pár dní přidal, a tak se bude hlasovat „až“ 5. ledna. „Z mého pohledu by bylo daleko čistější tuto sezonu dohrát a řešit prodej až po ní,“ uvedl k tomu lídr Pardubáků a bývalý náměstek primátorky František Brendl.
O emoce nebude při jednání zastupitelů určitě nouze
Ze slov zastupitelů je patrné, že zmíněný seminář se určitě nebude odehrávat v klidu a o emoce nebude nouze ani na oficiálním jednání na radnici.
„Bohužel to tak vypadá. Já budu všem jen opakovat, že tady prostě leží nabídka od Romana Šmidberského a bude na nás, zda pro ni zvedneme ruce či ne,“ uvedl Charvát, který zároveň dodává, že město by mělo klub vlastnit jen omezenou dobu.
„Cílem je v případě zisku klubu najít nového důvěryhodného majitele. Pokud nevyužijeme svého předkupního práva na akcie, město nebude mít možnost tento proces, ke kterému se majoritní akcionář rozhodl, nijak ovlivnit,“ dodal primátor Charvát.


description: Šoféři linkových autobusů mají od ledna jistotu, že vydělají více peněz. Kdo však nárůst mezd zaplatí, není ani pár dní před koncem roku jasné. Krajský úřad, pod který dotované spoje patří, na to peníze nemá. Ve hře je tak zdražení jízdného.

title: Řidiči autobusů dostanou přidáno, ale kraj na to peníze nedá

maintext:
Když vláda letos v říjnu těsně před krajskými volbami prosadila, že od ledna stoupnou mzdy řidičům veřejných linkových autobusů o desítky procent, neřekla, kde na to sežene peníze. A není to jasné dodnes. Konkrétně v Pardubickém kraji chybí podle krajského radního Michala Kortyše zodpovědného za dopravu (ODS) 48 milionů korun.
„Pokud na to stát peníze nedá, my na to ve svém rozpočtu nemáme, s tak vysokou částkou jsme nepočítali,“ uvedl Kortyš.
Odbory zůstávají v klidu, dopravci totiž slíbili, že mzdy řidičům zvýší. Budou je chtít po Pardubickém kraji, který je však dát ze svého rozpočtu nehodlá.
Pardubický kraj nepředpokládá, že by dosypal chybějící peníze ani v případě, že z Prahy nepřijde vůbec nic. „Opravdu nevím, jak se to bude řešit. Zda se to přenese do zdražení jízdného a do zvýšených příspěvků obcí a měst, které samy dotují dopravu,“ uvedl Kortyš. Zatím spoléhá na to, že Asociace krajů ČR od vlády peníze získá.
Vládní nařízení garantuje řidičům linkových autobusů 98,10 korun za hodinu, v Pardubickém kraji dosud brali 95 korun. Stoupnou také příplatky za čekání mezi jízdami, tzv. čekačky, dosavadní minimum bylo 50 korun, nově to bude 88 korun.
„Průměrná čekací doba jednoho řidiče se pohybuje kolem 70 až 80 hodin za měsíc, takže by si opravdu měli polepšit,“ uvedl Miroslav Vokál, odborový předák hájící zájmy autobusových řidičů v Pardubickém kraji.
I s desítkami hodin přesčasů se podle něj hrubý příjem řidičů nyní blíží k průměrné mzdě Pardubického kraje, tedy kolem 24 tisíc korun. Teď by si o několik tisíc korun měli polepšit.
Tlak odborů v Pardubicích vzrostl
Odboráři soudí, že o peníze přijít nemohou. „Byli jsme ubezpečeni, že řidiči své peníze dostanou. Jsme samozřejmě ostražití, počkáme na únor, až nám zaměstnanci potvrdí, že jim tyto peníze došly,“ uvedl Miroslav Vokál, který je členem předsednictva Odborového svazu dopravy.
Dodal, že prioritou odborů nyní bude zajistit řidičům lepší podmínky pro práci. Vadí mu, že zaměstnanci musí trávit hodiny čekání na nádražích, kde není ani to nejzákladnější zázemí pro odpočinek a hygienu.
To platí dokonce pro autobusové nádraží v Pardubicích, kde si řidiči postavili na posledním ostrůvku vyřazené židle a stůl, aby nemuseli celé hodiny sedět v autobusech. „Hlinsko, Skuteč, Chrast, Luže, všude je to podobné. Řidiči musí často chodit na záchod do křoví, chceme, aby se to zlepšilo,“ uvedl Vokál.
Pardubické městské hromadné dopravy se navýšení platů dle nařízení vlády přímo netýká. Řidiči totiž jezdí v jiném režimu. Přesto měl vládní pokyn vliv při jednáních s odbory, které požadovaly více peněz. Nakonec k dohodě o nové kolektivní smlouvě na rok 2017 před Vánocemi došlo.
„Komplikovalo nám to jako zaměstnavateli pozici. Tlak byl extrémní. Nedovedu si však představit, že by u nás hodinové sazby vzrostly o 30 procent,“ prohlásil šéf dopravního podniku Tomáš Pelikán.


description: Chrudim by se časem mohla přidat k sídlům, která mají vlastní betlém inspirovaný atmosférou města. Základ už vytvořil řezbář Pavel Tapušík. Hledá také další nadšence, kteří by měli chuť připojit se.

title: Řezbář vyzývá kolegy k vytvoření speciálního betlému pro Chrudim

maintext:
Chrudimský kostel a svatá rodina nyní tvoří základ, ze kterého by měl vzejít betlém pro Chrudim. Inspirovaný nejen stavbami města, jeho slavnými osobnostmi, ale zobrazující také sousedy nebo známé. Taková je vize řezbáře Pavla Tapušíka.
„Bylo mi líto, že Chrudim nemá vlastní betlém. Spousta okolních měst ho má, tady však chybí. Přitom Chrudim je historické město a betlém by k němu měl patřit,“ říká.
Jak vznikl nápad začít tvořit betlém pro Chrudim?
Pocházím z České Třebové, kde město má svůj vyřezávaný betlém. Stejně jako třeba sousední Lanškroun. Sám jsem samouk. Kouzlu betlémů jsem podlehl jako malý kluk, když jsem jezdil za dědou do Dlouhé Třebové. Měl papírový betlém a já jsem si ho strašně rád prohlížel. Pak jsem sbíral papírové betlémy. Takže doma vždy o první adventní neděli postavím dva tři betlémy. Když jsem se přistěhoval, tak jsem betlém začal vyřezávat. A chci, aby byl chrudimský. To znamená, že bude poznat, kam patří. Mám už vyřezaný zdejší kostel a snažil jsem se mu dát jasnou podobu toho pravého chrudimského kostela. Chystám se přidat i další stavby, které jsou pro město typické. Třeba dům U Tuplovaného jelena.
Jak by měl vypadat celek?
Mám představu, že by se betlém mohl stále rozrůstat. Základem je nyní samozřejmě svatá rodina. Postupně by ale mohly přibývat i historické postavy, které jsou s Chrudimí spojené. Určitě by mohl v betlému figurovat například Josef Ressel.
Sám hledáte další řezbáře, kteří by se přidali...
Vyřezávat betlém je zdlouhavá práce. Pokud by se našli řezbáři, kteří by se ke mně chtěli připojit, budu jen rád. Sám nejsem profík, ale snažím se, aby každá další postava byla lepší a lepší. Pokud by se tedy objevil někdo, kdo by měl zájem vytvářet betlém pro Chrudim, je vítán. Informace najde také například na Facebooku ve skupině Chrudimský betlém.
Měli by další řezbáři dodržovat jednotnou formu?
Betlém by měl být z lípy, což je základní řezbářský materiál. Figurky a stavby by měly být jen namořené a nalakované. Podstatné by také bylo zachovat jednotné měřítko pro výšku a objem. Ovšem je jasné, že pokud by nás bylo více, tak by každá postavička byla jiná. Záleželo by na každém, co si zvolí. Podle mě by to tak bylo i lepší, než kdyby betlém vyřezával jen jeden člověk.
Každý by si mohl zvolit vlastní motivy?
Jasně. Výběr by byl na každém. Ale jde o chrudimský betlém. Pokud tedy například padne nápad vyřezat kata Mydláře, tak proč ne?
Co recese, legrace?
Samozřejmě. To dodá to správné kouzlo. Vyřezat souseda? Bez problémů. I tak jde do betlému dostat atmosféru Chrudimi, když bude obsazený zdejšími „figurami“. Nakonec, kdyby někdo měl chuť třeba nějakou část rozpohybovat, tak by ani to neměl být problém.
Kde byste případně betlém rád viděl? Třeba v Muzeu nebo v kostele?
To myslím není až tak podstatné. Hlavně aby ho lidé, ale i třeba další řezbáři mohli vidět.
Jak se bude betlém rozrůstat v nejbližší době?
Sám jsem si teď dal závazek, že bych od ledna postupně každý měsíc přidal jednu část. Ale uvidím, jestli se to podaří.


description: Metr po metru získávají silničáři potřebné parcely, které leží v trase budoucí druhé části obchvatu Chrudimi. Dosavadní vlastníci jsou podle Ředitelství silnic a dálnic ochotní, a to jak k prodeji, tak i v jednáních.

title: Pozemky pro obchvat Chrudimi přibývají, k vyvlastnění zatím není důvod


description: Přijde na řadu jako první nákladná modernizace zchátralé sokolovny, oprava zanedbané smuteční síně, stezka na Podhůru, konvent nebo stavba takzvané lesovny? Zatím ani jedno. Chrudim podle v pondělí schváleného rozpočtu příští rok žádné velké akce nechystá.

title: Nebude hala, stezka, ani lesovna, Chrudim stavby za miliony odkládá


description: Příští rok bude pokračovat jednání pardubických politiků o koupi budovy ČSOB Pojišťovny, kde by mohl jednou sídlit celý magistrát. A to i přesto, že část opozice plán radních silně kritizuje.

title: Houfné sestěhování úředníků je stále ve hře. Radní dál chtějí sídlo ČSOB


description: Větší firmy v Pardubickém kraji považují právě končící rok 2016 za úspěšné období. I proto se mohli zaměstnanci těšit ze zvyšování mezd. A mělo by tomu tak být i v příštím roce.

title: Firny z Pardubického kraje si rok 2016 pochvalují, nahoru šly i mzdy

maintext: Pryč je doba, kdy řada firem v souvislosti se mzdami používala termín „stagnace“. V době, kdy výroba stoupá a nezaměstnanost je na svém minimu, firmy plošně zvyšují odměny a také řadou benefitů se snaží zabránit odlivu kvalitních pracovníků. „Jen ve srovnání s rokem 2015 vzrostl počet zaměstnanců zhruba o 200. Potřebujeme hlavně dělnické profese,“ řekla mluvčí nyní osmého největšího českého exportéra, vysokomýtského výrobce autobusů Iveco Czech Republic Katarína Kutlíková. Podobně investovala do navýšení výrobních kapacit litomyšlská společnost Saint-Gobain Adfors CZ. Jen v posledních dvou letech přijala více než 200 nových zaměstnanců především dělnických profesí. „V příštím roce plánujeme další nábor asi 60 nových lidí, čímž překročíme hranici 1 900 pracovníků. Hledáme jak dělnické, tak technické profese. V rámci dělnických profesí u nás najde uplatnění téměř každý, kdo se nebojí pracovat, má chuť se rozvíjet a být součástí úspěšné společnosti,“ řekl generální ředitel Miloš Pavliš. Synthesia zaměstnala 25 cizinců, ale celkově zůstala na 1 620 zaměstnancích. „Potřebujeme operátory pro chemickou výrobu, pracovníky do údržby do energetiky a celou řadu různých specialistů,“ řekl generální ředitel Josef Liška. Podobně hodlá nabírat cizince i svitavský Svitap. „Bohužel, v republice dělnická povolání potřebná pro výrobu nejsou a vláda spolu s odboráři dělá vše pro to, aby nebyla ani ze zahraničí. V posledních měsících se však situace lepší a máme v současné době v řízení 21 pracovníků z Ukrajiny. Nedostatkem pracovníků jsme přišli o možnost navýšit výrobu až o 20 procent. Profese hledáme především dělnické, ale jsme připraveni přijmout i s vysokoškolským vzděláním technického směru,“ řekl generální ředitel Svitapu Jan Heřmanský. Orlickoústecký Rieter CZ stojí především o kvalifikované obráběče kovů, montážní pracovníky a elektromechaniky. „V technických profesích nás zajímají především specialisté se strojním či elektrotechnickým vzděláním,“ dodal generální ředitel Jan Lustyk.


description: Časté kolony u pardubického Parama po otevření poloviny rozšířené silnice I/37 opadly. Ovšem problémový špunt se může znovu ucpávat, až silničáři dokončí celou přestavbu úseku. Na kraji blíže k centru totiž bude stát nerozšířená křižovatka Palackého.

title: Odklad dostavby křižovatky na pardubické tepně způsobí nový špunt

maintext:
Je to trochu paradox. Po konci rozsáhlé přestavby nejvytíženějšího úseku silnice I. třídy v Pardubickém kraji budou řidiči jezdit nově ve čtyřech pruzích. Jenže stávající práce se netýkají vedlejší mimoúrovňové křižovatky zvané Palackého, u které reálně hrozí, že se před ní budou znovu auta nepříjemně kupit.
Důvod je prostý. Z obou stran povedou ke křižovatce za necelý rok oddělené silnice se čtyřmi pruhy. Ty se ovšem kousek za mostem od Rosic či z opačné strany od mostu přes trať Pardubice-Hradec Králové (cesta od Chrudimi) spojí. A než se křižovatka dočká rozšíření, budou muset tisíce řidičů v místě nejspíše takzvaně zipovat. Tento princip, kdy se dva proudy vozidel sbíhají do jednoho, přitom ne všichni zvládají. Provoz se proto poté pravděpodobně zbrzdí, což připouští i silničáři.
„Protože je křižovatka nyní uspořádána jako dvoupruhová, hrozí situace, kdy na vjezdu do této křižovatky začne doprava kolabovat,“ zní v nedávno zveřejněné vizualizace ŘSD toho, jak bude místo po nutné dostavbě vypadat.
Vzniku potenciálního nového špuntu si je ostatně vědom i ředitel pardubické pobočky Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) Bohumil Vebr.
„V tom stavu, v jakém je tato křižovatka dnes, bude jistě závadou. Auta tam nebudou projíždět rychle, ale plynule,“ předpovídá Vebr.
Z budoucí podoby je také patrné, že ve směru od Hradce dále na Chrudim povede v části úseku jen jeden pruh. Silnice se o ten druhý rozšíří až v místě připojení větve vedoucí od kruhového objezdu u Lidlu do křižovatky Palackého.
„Až dostavíme mimoúrovňovou křižovatku (MÚK) Palackého, mine tento plnohodnotný pruh Hradec-Pardubice-Chrudim všechny křižovatky. V tom problém nevidím,“ říká Vebr.
Silničáři by se sice rádi pustili do dostavby co nejdříve, jenže i kdyby začali brzy, neskončí obě stavby zároveň. „Předpokládáme, že se stavbou MÚK Palackého navážeme s koncem přestavby úseku u Parama na konci příštího roku. Současně obě stavby provádět nelze, byly by tam hrozné problémy se zajištěním objížděk,“ prohlašuje Vebr.
Potřebné pozemky vlastní zahraniční majitelé
Jenže je tu i jiná potíž. Komplikace totiž zatím vyvstává v případě vypořádání se s vlastníky pozemků ležících pod plánovaným rozšířením. Na některých je ŘSD stále jen menšinovým spoluvlastníkem. Kromě církve je dalším majitelem třeba žena s trvalým bydlištěm v chorvatském Zadaru. Na jiné parcele jsou u jmen vlastníků vedle Čechů uvedeni i dva Izraelci. Ti částečně vlastní i další potřebné pozemky. A ani zpráva, že zbývajícím podílníkem je firma sídlící v Německu, nenabádá k optimismu.
„Zatím s nimi jednáme. Pokud nedospějeme k výsledku, zahájíme vyvlastnění. Místní vyvlastňovací úřad funguje, stejně jako odvolací krajský úřad. Pokud vlastník nejedná, nebo nechce přistoupit na podmínky dojde bohužel k vyvlastnění. Pokud to napadne u soudu, nemá to podle zákona odkladný účinek,“ popisuje Vebr.
Řidiči by si tak měli užívat radost z nynějšího lepšího stavu, který nastal po zprovoznění nové půlky silnice a hlavně dvou mostů v minulém týdnu (psali jsme o tom ZDE). Průjezd bez čekání si užívají i šoféři autobusů MHD.
Zhruba v polovině příštího roku pro ně má být ještě lépe. To bude hotový v současnosti stále uzavřený sjezd k nádraží a navíc bude uvolněný i speciálně vyhrazený pruh pro MHD. „Až se otevře i sjezd k Lidlu, bude situace ještě o poznání lepší,“ věří ředitel dopravního podniku Tomáš Pelikán.
Sjezd bude možná k dispozici jen pro MHD
Je také dost pravděpodobné, že sjezd zůstane jen pro potřeby MHD. „Jestli to tak bude, to netuším. Je to věcí vlastníka komunikace, který by nám to musel povolit. Bylo by to dobré, ale my se rádi přizpůsobíme,“ říká Pelikán.
Ostatní řidiči by tak nadále sjížděli po zhruba 300 metrů vzdálené provizorně vytvořené odbočce. Ta mimochodem stojí jen kousek od místa, kde se v budoucnu odpojí zcela nová odbočovací větev ve směru od Chrudimi do centra.
S dostavbou křižovatky Palackého souvisí více i budoucí provoz MHD, která má v této trase využít trolejbusy. Jenže sloupy a vedení ještě nestojí. „Až bude úprava hotová, budeme moci začít stavět trolejbusovou trať,“ plánuje Pelikán.
Stavba už ale částečně začala. Základy podstavců trakčních stožárů jsou totiž součástí přestavby úseku u Parama.
„Bude to taková záložní trasa, abychom se v případě problémů v podjezdu na ulici Jana Palacha dostali do města. Navíc je to přes Paramo i o zhruba 1,5 kilometru kratší,“ vypočítává Pelikán výhody budoucí alternativní trasy od vozovny na Dukle k vlakovému nádraží.
Troleje musí počkat
Než bude MÚK Palackého dostavěná, mohly by troleje teoreticky stát alespoň na sjezdu k nádraží. To ovšem dopravní podnik nechce.
„Kruhový objezd by se jimi složitě osazoval,“ objasňuje Pelikán jeden z důvodů.
Dalším je také to, že podnik nemůže nic stavět na cizích pozemcích. Ale to jsme zpět u výše zmíněných majitelů. S nimi by se společnost obtížněji vypořádávala, jelikož na rozdíl od ŘSD jakožto státní organizace nemá při jednáních tak silné páky jako silničáři. Výkupy tak nechá na nich a až poté troleje dodělá.
„S vlastníky pozemků bychom těžko projednali záležitost územního řízení. A bez jejich souhlasu nám ho úřady nevydají,“ dodává Pelikán.


description: Tři poslední primátoři Pardubic, Jiří Stříteský, Jaroslav Deml i Štěpánka Fraňková, vedli spory s obvodními starosty. Osm městských obvodů se jim totiž zdálo na město velikosti Pardubic jako příliš drahý a zbytečný přepych a chtěli je proto zrušit. Současný primátor Martin Charvát takové plány nemá.

title: Primátor Pardubic vsadil na klid, odložil spor o smyslu osmi obvodů

maintext:
„Ztotožňuji se s tím, že je to obrovský luxus, na který nemáme. Každý primátor po roce či dvou své činnosti dojde k názoru, že obvody nepotřebuje a jsou zbytečné,“ uvedl například před časem Stříteský.
Štěpánka Fraňková dokonce zašla tak daleko, že nechala svolat referendum, ve kterém se lidé mohli ke zrušení obvodů vyjádřit. K její smůle ale dorazilo příliš málo voličů, takže hlasování bylo neplatné.
„Provozní náklady obvodů dosahují zhruba 80 milionů korun ročně. Každý občan by si měl položit a odpovědět otázku, jestli nám obvody za tyto peníze o tolik víc přinášejí,“ argumentovala tehdy.
Její nástupce Martin Charvát z hnutí ANO se však do žádného „obvodového“ dobrodružství pouštět nehodlá. Ačkoliv si podle svých slov umí představit lepší systém správy města, měnit ho neplánuje.
„Není to téma dne ani tohoto volebního období,“ uvedl Charvát.
Starostové si vstřícnost pochvalují
Jeho postoj lze vnímat dvěma způsoby. Za prvé je pragmatický. Všechny předešlé primátory boje se starosty výrazně oslabovaly. Toto Charvátovi nehrozí. Starosty si zve třeba na pravidelné porady.
„Starostové s magistrátem spolupracují. Je jedno, z jaké jsou strany. Domnívám se, že mezi námi není žádné pnutí jako v případě bývalého vedení města. Kdybychom se neustále hádali, bylo by to k ničemu,“ uvedl primátor Charvát.
Ba co více, obvodům vyčlenil extra peníze. V každém ze čtyř roků volebního období jim poskytne 15 milionů korun navíc.
„Peníze navíc se určitě hodily. V rámci kolegia starostů jsme peníze rozdělili mezi obvody a začlenili do svých rozpočtů. Musím říct, že se mi s novým vedením města spolupracuje velmi dobře,“ přivítal to starosta Svítkova Petr Králíček, který je v úřadě už druhé volební období, a tak může srovnávat.
Názor na správu města si primátor nechává pro sebe
Na druhou stranu postoj Charváta zavání rezignací. Když se ho novináři na předsvátečním setkání ptali, jak by si sám představoval správu města, evidentně nechtěl odpovědět.
„Názor mám, ale není nutné ho nyní ventilovat. Se změnou by souvisela i úprava legislativy. Chtěl bych to úplně jinak, ale nyní to vážně není téma,“ uvedl Charvát.
Dá se tak říct, že se v Pardubicích dokonale zakonzervoval stav, který z města o velikosti jedné větší čtvrti v Praze nebo Vídni, dělá „metropoli“ s celkem devíti radnicemi. Vše platí samozřejmě daňový poplatník. Jen starosta na obvodě bere přes 50 tisíc hrubého měsíčně.
„Hnutí ANO nikdy neříkalo, že by chtělo obvody zrušit. Osobně jsem vždycky vnímal obvody pozitivně. Kdyby obvody neexistovaly, řada investic by se vůbec nerealizovala,“ dodal Charvát.


description: Jaroslav Němec obráží téměř veškeré soutěže jedlíků po celé zemi a už mu říkají velmistr. Vítězí nebo končí na prvních místech při klání v požívání čehokoliv, od jitrnic a točeného salámu přes borůvkové knedlíky. Troufl si však i na soutěž v pojídání chilli papriček. A z ní si odnesl velké zážitky.

title: Maxijedlík po snědení chilli papriček viděl mlhavě, třásly se mu i ruce

maintext:
V televizním pořadu spořádá za dvě minuty 24 a půl vajec uvařených na tvrdo se zavázanýma rukama za zády. A dvaačtyřicetiletý Jaroslav Němec z Bystrého u Poličky necouvne ani před soutěží v pojídání „smrtelně“ ostrých chilli papriček, kde „žroutům“ na pódiu asistují záchranáři se sanitkou a připravenými nosítky. V poslední době však triumfuje také v gastronomických soutěžích.
„Poprvé jsem soutěžil před dvanácti lety. Odmala toho docela hodně sním a kamarádi mi z hecu řekli, ať se přihlásím na předkolo Vizovického trnkobraní ve Svitavách. Postoupil jsem do finále ve Vizovicích. Nevyhrál jsem sice, ale začalo mne to bavit,“ říká.
Jaroslav Němec Narodil se 24. ledna 1974 v Poličce, vyučil se kuchařem. Získal pět medailí a diplomů v kulinářských soutěžích a 40 pohárů a 50 medailí ze soutěží v pojídání. Jeho snem je účast v soutěži v pojídání hotdogů, která se bude konat o prvním červencovém víkendu v newyorském Coney Islandu. „Tam už to není finančně žádná sranda, hodil by se mi nějaký sponzor,“ říká .
Jste přeborníkem v pojídání různých jídel, ale vítězíte také jako kuchař. Letos třeba v soutěži o nejkrásnější bábovku v Litomyšli či nejlepší kynutou buchtu v červenci ve Svitavách...
Jsem vyučený kuchař, tady v Poličce. Stále se to tam učí, teď je to rozšířené i na další obory. Takže vařit umím, i když se tím neživím. Jen občas něco ukuchtím, přinesu to do hospody a s kamarády ochutnáváme.
Jednou jsem se ale při soutěži v pojídání metrového štrúdlu zúčastnil také dalšího klání, a to o nejlepší klasický upečený domácí štrúdl. A tu jsem taky vyhrál. Všem chutnal. Dávám totiž do štrúdlu, ale i dalších jídel mletý badyán a hřebíček. Je to takové vánoční koření, pěkně to voní. A na Vánoce ho dávám do řady buchet, bábovek a moučníků.
Trumfujete tedy i babičky, které umí bábovky nejlépe?
Ano. Třeba letos v Litomyšli na Gastroslavnostech Magdaleny Dobromily Rettigové byla v sobotu soutěž o nejlepší svíčkovou a v neděli o nejlepší domácí bábovku. Účastnilo se jí rekordních 57 bábovek. Kdo chce, přinese tam svou bábovku a odborníci ze svazu kuchařů pak posuzují, která je nejlepší.
A to tam posuzoval bábovky i uznávaný kuchař ze Svitav Václav Šmerda, nestor české gastronomie, který vařil i českým prezidentům. A byl i ve Svitavách na soutěži o nejlepší buchtu. A jak mne viděl, tak už říkal, že se těší, co zase ochutná. Dělal jsem klasickou kynutou buchtu, ale přidal jsem do ní s badyánem a hřebíčkem ještě rebarboru. Tu dělám i na Vánoce.
Takže klasické recepty ozvláštňujete?
Ano. Třeba v soutěži o nejlepší ovocný knedlík na Jindřichohradecku jsem klasický tvarohový knedlík ozvláštnil jahodou obalenou v cukru s nastrouhaným badyánem. Pocukroval jsem to a posypal praženou strouhankou a polil máslem.
A hodnotitelé začali diskutovat, že jim to něco hrozně připomíná, a nakonec se shodli, že jim to připomíná vánoční pečení. No a to má právě na svědomí ten badyán s hřebíčkem. Přihlašuji se také třeba do soutěží o nejlépe připravený uzený bůček. Tam jsme skončili nedávno třetí. Na ten mám také speciální recept s česnekem.
Pečete na Vánoce svoje cukroví?
Nejsem z těch, kteří dělají spousty druhů, ale několik druhů připravuji. Například rumové měsíčky, což je opravdu recept mojí babičky. Je to strašně jednoduché. Pak ještě připravuji vánoční punč a vánoční vaječný nevařený koňak. Nedělám takové ty recepty, jaké jsou v televizi, kde je plno ingrediencí, některé nejdou ani sehnat nebo jsou třeba zbytečně drahé.
Jak slavíte Vánoce?
Klasicky. Živý stromek, kapr, salát. Ale já si ještě na Štědrý den dělám takovou specialitku, a tou jsou plátky celeru a velká cibule nakrájená na kolečka, vše usmažené jako řízek v trojobalu. Je to strašně dobré. Jinak rád s bratrem griluji. Třeba dělám jako sladký dezert rýžový nákyp na grilu. Taky zabírá na různých soutěžích. S bratrem a kamarády jsme objížděli jako tým několik let soutěže v grilování. Na Silvestra dělám pomazánku z nivy a měkkého sýra, pořádně to rozšlehám a hodně česneku do toho. A dám do toho trochu naložených hodně ostrých chilli papriček.
Máte rád chilli?
Když je ho přiměřeně, tak ano. Ale na soutěžích jsem chutnal ty nejostřejší chilli a to je opravdu někdy o zdraví. Jednou mne produkční z televize nalákali na soutěž Chillibraní na brněnské přehradě. Já jsem říkal: Pánové, to není o množství. Tam je to o výdrži a na takovou soutěž jsem nikdy netrénoval a nikdy jsem ji nezkoušel.
Přesto jste tam jel. Trénoval jste?
Ano. V Praze je na Vyšehradské stanici metra taková restaurace Yam Yam a tam vaří možná nejpálivější polévku na světě. Tak jsem tam jel s bráchou. Bylo to šílené. K polévce dávají hostům mléko, protože to nejlépe a nejrychleji neutralizuje ty pálivé složky v chilli. A taky jogurt nebo čokoláda. Dal jsem si menu, které je s tou polévkou. Oni si mne ale vychutnali, ani mléko mi nedali. Musel jsem podepsat, že to menu jím na vlastní nebezpečí. V polévce plavaly malé chilli papričky, ale hlavně tam dali silný extrakt z fakt ostrých papriček. Snědl jsem to, ale brečel jsem. Opravdu. Druhé jídlo byla rýže s masem a v tom byly také ty chilli papričky.
Pomohl tento trénink?
Na Chillibraní to bylo ještě horší. Soutěží se v jedenácti kolech, bylo nás tam šestatřicet a tisíce návštěvníků. Nakonec jsem skončil jako šestý, ale musel jsem předčasně kvůli bolestem odstoupit. Pálivost bych možná vydržel, ale začalo mi být hrozně špatně
Nejdříve to začíná jako při běžném konzumování ostrého jídla. Dostanete dva tousty, lžičku s pálivým výtažkem, jehož pálivost se ale kolo od kola zvyšuje. Pořadatelé používají při manipulaci se vzorky dvoje rukavice, protože ty extrakty pálí i přes kůži. Poslední dávky už mají třikrát větší pálivost než obranný pepřový sprej. Začnete slzet, smrkat, ale to je jenom začátek u běžně ostrých jídel. Pak vás začne bolet žaludek. Nakonec se vám začnou třást ruce.
Opravdu?
Ano. V jedenáctém kole už jsem se klepal, začal jsem i vidět mlhavě. Říkali mi, ať se u stolu posunu dál, a já jen: „Ale já necítím nohy a klepou se mi ruce.“ Ty extrakty vám napadnou nervovou soustavu. Ještě druhý den po soutěži jsem to cítil. Asi dvacetkrát jsem zvracel. Bylo to strašné. V rohu stály dvě záchranky s připravenými sanitkami. Po soutěži nás tam nasměrovali, dali nám pytle, nějaké želé a museli jsme to všechno zvrátit. To také pořádně pálilo.
Co na to lékaři?
Nedávno jsem byl na preventivní prohlídce a jsem v pořádku. Pokud bude zdraví sloužit, chci v soutěžích v pojídání pokračovat. Jen se musím uzdravit, měl jsem v srpnu při jízdě z práce havárku na kole a zlomil jsem si klíční kost. Tak mám v rameni železo a mám jít znovu na operaci.


description: Není to sice úplně stoprocentní, přesto je při průjezdu kolem pardubické chemičky Paramo rozdíl v plynulosti jízdy znatelný na první pohled. Představa silničářů, že se po uzavření mostního provizoria provozu na tepně uleví, se naplnila.

title: U pardubického Parama jezdí řidiči plynuleji, kolony téměř zmizely


description: K přelomu roku patří nejen návštěvy koncertů a výstav, ale i nabídky aktivního pohybu. To platí jak o akcích v horách, tak v nižších polohách.

title: Mamutík, turisté i rytíř zvou na pohyb v přírodě na přelomu roku


description: Originalita, s jakou pardubický astronom a fotograf Petr Horálek dokázal vyfotit vodní nádrž Seč a noční oblohu nad ní, byla oceněna. Jeho snímek „Kdysi dávno za zimního slunovratu“ zvolil americký Národní úřad pro letectví a vesmír za snímek dne.

title: NASA ocenila fotografii „Malého prince“ ze Seče od pardubického astronoma


description: Na pardubické třídě Míru se ve středu dopoledne objevila socha slavného letce Jana Kašpara. S jejím umístěním se přitom počítalo až na počátku března nadcházejícího roku. Umělecké dílo hned vzbudilo velký zájem kolemjdoucích.

title: Socha letce Kašpara už stojí na pardubickém bulváru, o měsíce dříve


description: Možná až několik desítek řidičů může mít problémy kvůli chybě pracovníka, který tankovací zásobník jedné z pardubických čerpacích stanic zaplnil omylem jiným druhem paliva. Místo benzínu tak tekla z tankovacích pistolí nafta.

title: Kvůli chybě tankovali řidiči v Pardubicích naftu místo benzinu


description: Soutěžní workshop na zpracovatele regulačního plánu Mlýnského ostrova má svého vítěze, pražské studio UNIT architekti. Návrh se inspiruje strukturou historického města, vzniknout by měla také nová zastávka městské hromadné dopravy.

title: Okolí Automatických mlýnů se změní dle návrhů pražských architektů


description: Vedení společnosti East Bohemian Airport (EBA), které provozuje pardubické civilní letiště, uvažuje o tom, že by se stavba nového terminálu oproti plánům mohla rozšířit. S tím ale zásadně nesouhlasí Pardubický kraj, který firmu společně s městem vlastní. Víc peněz na stavbu nedá.

title: Na stavbu terminálu kraj víc peněz nedá, vzkázal hejtman radním Pardubic


description: Husinec /FOTOGALERIE/ - Živý betlém připravují tradičně v Husinci ve štědrovečerní předvečer. Jinak to nebylo ani letos. Průvod postav vyšel od městského…

title: Postavy z Betléma ožily v Husinci


title: Příští rok přibude jedno dětské hřiště

maintext:
Prachatice - Prachatičtí ještě doplní prvky tam, kde chybějí.
Ilustrační fotoFoto: Deník/Miroslav Fuchs
Na pořádném hřišti by si v budoucnu měly hrát děti ze Starých Prachatic. Město totiž počítá s tím, že jim postaví plnohodnotné dětské hřiště. „Ve Starých Prachaticích je přes třicet dětí. V tuto chvíli mohou využívat pouze hřiště u hasičárny, které je nevhodně umístěné a nejsou na něm ani vhodné prvky," uvedl Jan Klimeš, místostarosta Prachatic. Podle jeho slov tu má město rest, který by se měl v příštím roce v podstatě smazat. „Mluvíme o investici za více než milion korun, protože tu musíme postavit opěrnou zeď a vyřešit odvodnění prostoru. S výstavbou by nám měly navíc pomoci peníze z grantu na Oranžová hřiště," vysvětlil.
Další výstavbu nových hřišť pro příští rok radnice neplánuje. „Doplníme mobiliář tam, kde je to potřeba," řekl místostarosta.


description: Prachaticko - Ode dneška, pátka 23. prosince, mají děti zimní prázdniny. Nabízíme proto možnosti, kde strávit dnešek a Vánoční svátky. Třeba si vyberete,…

title: Zábava od pátku 23. do pondělí 26. prosince

maintext:
Prachaticko - Ode dneška, pátka 23. prosince, mají děti zimní prázdniny. Nabízíme proto možnosti, kde strávit dnešek a Vánoční svátky. Třeba si vyberete, kam zajít.
Trubači pod taktovkou Václava Franze hráli koledy na náměstí v Prachaticích.Foto: Deník/Jana Vandlíčková
Pátek 23. prosince
Prachatice
Plavecký bazén: Nebojte se vody, záchrana ve vodě, potápění a zdravověda, od 13.30 hodin, vstup: děti do 9 let 30, 10 až 15 let 38, senioři 66 Kč, dospělí 100 Kč.
Čkyně
V parku: Živý Betlém, od 18 hodin.
Vimperk
Zimní stadion: Veřejné bruslení 10.15 až 11.45 a 13.30 až 15 hodin.
Husinec
Husův dům: Živý betlém, průvod postav do živého betléma od budovy městského úřadu v 17 hodin, od 17 hodin, sraz před MěÚ.
Vlachovo Březí
Panský pivovar: Parkán, vánoční koncert skupiny, od 19 do 02 hodin.
Sobota 24. prosince
Prachatice
Roznášení betlémského světla, 9 až 9.15 ZŠ Vodňanská, 9:30 až 9:40 u Lidlu, 9:50 až 10 Pod Lázněmi, 10.10 až 10.30 u Tabáčnictví Vachtová, 9 až 9:10 nám. Přátelství, 9:20 až 9:30 autosalon Škoda, 9:40 až 9:50 ulice SNP, 9 až 10 DPS Skalka.
Velké náměstí: Vánoční famfáry, trubači a další muzikanti pod taktovkou Václava Franze hrají koledy pod vánočním stromem na náměstí, od 12 hodin.
Neděle 25. prosince
Zbytiny
Kostel sv. Víta: Sváteční mše, od 11.45 hodin.
Pondělí 26. prosince
Prachatice
Městský stadion: Štěpánský běh, od 10 hodin.
Vimperk
Areál Vodník: Otužování na Vodníku, od 13.33 hodin.
MěKS: Koncert pražského kytarového kvarteta, od 18 h.
Lažiště
Koupaliště: Vánoční otužování, od 13.30 hodin.
Zbytiny
Kostel sv. Víta: Rocková kytara, BuczekBlues, od 17 hodin, vstup 80 Kč.
KD: Rockkáček, Leviatan, X-RAY, Na plech, od 19 hodin.


description: Husinec /FOTOGALERIE/ - Středeční večer 14. prosince, to v Husininci dobře dopadlo, nepršelo, přišli všichni "věrní" a s chutí zpívali malí i…

title: Česko zpívalo koledy v Husinci


title: Víla Majolenka se zabydluje

maintext:
Prachatice - V příštím roce by se mohly rodiny s dětmi vydat na novou trasu.
Ilustrační fotoFoto: Deník/Miroslav Fuchs
Relaxační trase na lázních jsou Prachatičtí opět o krok blíž. Už v příštím roce by měla v Prachaticích začít výstavba projektu, který přinese tři novinky. Areál lesních sportů, lázeňskou kolonádu a naučnou stezku víly Majolenky. Odbor kultury, školství a cestovního ruchu bude mít na starost tak zvanou naučnou stezku. „V tuto chvíli vše připravujeme a máme k dispozici kresby Zdeňky Študlarové, které budou na celkem jedenadvaceti cedulích. Příští rok požádáme o grant, pokud budeme úspěšní, se už pustíme do jejich výroby a umisťování," uvedla vedoucí odboru Jiřina Dolejšková.
„Trasa je koncipována pro nejmenší návštěvníky. Zatím máme i výborné ohlasy dospělých, kterým se cedule líbí a už nyní se těší, že na trasu vyrazí s celou rodinou," přiblížila.
Na lázních by ale mimo naučné stezky měl být k dispozici i areál lesních sportů a lázeňská kolonáda. Areál lesních sportů bude primárně pro děti od pěti do dvanácti let, bude mít pět různých stanovišť a děti zábavnou formou zatáhne do života lesní říše. Městské lesy se pro změnu pustí do opravy kamenné zdi na bývalé lázeňské kolonádě. Podle místostarosty Jana Klimeše budou projekty na sebe navazovat a vznikat v několika etapách.
Zážitková trasa víly majolenky:Trasa prochází především lesním prostředím, proto je i náplň zastávek zaměřena na les a přírodní prostředí. Celou trasou, vhodnou pro děti od 6 do 12 let, provází víla Majolenka. Trasa patří k fyzicky náročnějším, nachází se v lesním terénu, její délka je necelých pět kilometrů a součástí jsou i převýšení.
Trasu je možné rozdělit na dva samostatné okruhy. První okruh má 14 zastavení a vychází od Zookoutku až do tak zvané Perlovické zastávky. Druhý okruh má 6 zastavení a vede od hráze Fefrovského rybníku k areálu Lázní svaté Markéty až k cyklostezce. Zde bude začínat Areál lesních dětských her.


description: Prachatice - (FOTOGALERIE) - Úderem šesté hodiny podvečerní se centrum Prachatic rozeznělo sborovým zpěvem koled.

title: Prachatičtí obohatili největší pěvecký sbor v republice o stovky hlasů


description: Prachatice (FOTOGALERIE) - Třetí svíci na adventním věnci zapálili také v Prachaticích.

title: Třetí adventní neděle v Prachaticích byla andělská


description: Prachatice – Další akcie společnosti Recyklace odpadů a skládky odkoupí město Prachatice. Tentokrát to bude 13 kusů a jedna vyjde na asi třináct tisíc…

title: Prachatičtí chtějí mít víc vlivu, koupí akcie

maintext:
Prachatice – Další akcie společnosti Recyklace odpadů a skládky odkoupí město Prachatice. Tentokrát to bude 13 kusů a jedna vyjde na asi třináct tisíc korun.
Ilustrační fotoFoto: Deník/Lukáš Marek
„Cena akcií je čtyřikrát vyšší než ta, za kterou je kupujeme," vysvětlil zastupitelům Martin Malý, starosta Prachatic. Letos je to už podruhé, co město skupuje akcie stejné společnosti. V březnu koupilo od města Blatná 50 kusů za více než půl milionu korun.
To nic nezměnilo na názoru Jana Bauera. Už na jaře tvrdil, že se město nemá angažovat na kapitálovém trhu a s nákupem nesouhlasí. Koalice jeho názor hravě přehlasovala a akcie Recyklace odpadů a skládky nakoupí. „Tím, že budeme vlastnit více akcií, můžeme ovlivnit, aby obce více třídily. Čím větší podíl, tím větší slovo," podpořila názor starosty Jana Krejsová. Nákupem by město mělo mít přibližně dvacetiprocentní podíl.


description: Prachatice /FOTOGALERIE/ - Třetí ročník soutěže O nejlepší vánoční cukroví, kterou vyhlašuje společnost KreBul a Prachatický deník, už zná svého vítěze.…

title: Nejlepší linecké peče Eva Poštová z Prachatic

maintext:
Prachatice /FOTOGALERIE/ - Třetí ročník soutěže O nejlepší vánoční cukroví, kterou vyhlašuje společnost KreBul a Prachatický deník, už zná svého vítěze. Letos pětičlenná porota ochutnávala linecké. Vybírala z devíti různých vzorků a rozhodování bylo těžké.
Tomu také odpovídalo konečné bodování. Mezi vítězem a druhým v pořadí byl rozdíl pouhé čtyři body. O dalších pozicích rozhodoval bod jediný. To svědčí o tom, že hospodyňky z Prachaticka péct vánoční cukroví prostě hravě zvládají.
Jako nejlepší ohodnotila porota ve složení Zdeněk Krejsa, Jana Vandlíčková, Karel Hrůza, Lucie Jahelková a Barbora Poštová cukroví pod číslem 3. Teprve pak porotci zjistili, že jde o cukroví Bářiny maminky Evy Poštové. Body, které cukroví dala Bára, byly proto odečteny. Pořadím to stejně nezamíchalo. I ostatní členové poroty dali trojce nejvíce. Eva Poštová potvrdila, že vánoční cukroví umí. Už v loňském ročníku, kdy se tvořila vosí hnízda, získala první místo. „Myslím, že ho pekla ve středu," dodala Bára za maminku, která se vyhodnocení zúčastnit nemohla. Doplnila, že marmeláda uvnitř, která porotcům tolik chutnala, je také domácí: „Z rybízu, co nám roste na zahrádce."
Druhá Darina Hodinová ze Strunkovic nad Blanicí nevěřila při vyhlašování vlastním uším. Vánoční cukroví totiž nepeče. „Letos podruhé jsem použila recept po babičce Bláže a zkusila soutěžit," vyprávěla a při přebírání diplomu za druhé místo nevěřícně kroutila hlavou. Každé soutěžení je pro Darinu obrovská výzva, pustí se snad do všeho. „Tomu prostě vůbec nemůžu uvěřit, raději dám byt dopucu úklidem, ale pečení? To mě moc nebaví a vlastně to téměř nedělám," dodala. Nezapomněla poslat vzkaz pro ségru Martinu Mrzenovou, že děkuje za marmeládu, kterou linecké slepila. „Téhle marmeládě ségra říká štovíkatá. Ona vyrábí neskutečné množství marmelád všech chutí," přidala a závěrem ještě dodala, že i formičky, kterými těsto vykrajuje jsou po babičce Bláže, jejíž recept použila a hned s ním slavila úspěch.
Zkušenosti s pečením na rozdávání má třetí v pořadí na pomyslném stupni vítězů Marie Bryxová z Prachatic. Každý rok totiž peče od začátku prosince a na Vánoce mívá tak čtrnáct druhů cukroví, přesněji asi deset kilogramů. „Nepeču na kšeft, jen pro nás. Něco si vyměníme s dětmi, něco rozdám kamarádkám na ochutnání. Po Vánocích nám nic nezbude," smála se. Vzpomněla, že když ženila syna, tak se snachou napekly snad sto kilo svatebního cukroví samy. „Pečení mě prostě baví," doplnila. Krabice s cukrovím chladí na balkoně, a tak je moc ráda, že je chladno. Teplé zimy uskladňování na balkoně moc nesvědčí.
Pro příští rok se porota shodla na tom, že v soutěži O nejlepší vánoční cukroví budou ořechy s náplní. „Ořechy? To bych se mohla do soutěže zapojit. Ty peču, světlé i tmavé," usmála se Marie Bryxová a už teď možná přemýšlí, jak porotu zaujmout.
To Darina Hodinová se nejprve musí podívat, jestli v kuchařském sešitě po babičce Bláže najde na ořechy recept. „Když tam bude, tak určitě ořechy upeču a naplním," slíbila.


description: Vimperk – Lepší podmínky by měli v příštím roce získat nejmenší vimperští hokejisté. Těm jako zázemí slouží malý domeček vedle zimního stadionu. V…

title: Nejmenší hokejisté dostanou nejen nové šatny

maintext:
Vimperk – Lepší podmínky by měli v příštím roce získat nejmenší vimperští hokejisté. Těm jako zázemí slouží malý domeček vedle zimního stadionu. V uplynulých letech investovalo město prostřednictvím Městských služeb Vimperk miliony korun do rekonstrukce a zateplení šaten pro juniory a hosty, které jsou přímo součástí zimního stadionu.
Zimní stadion doznal viditelných změn nejen zvenčí. To podstatné zlepšení se ukrývá tam, kam běžný návštěvník většinou nenahlédne.Foto: Deník/Miroslav Fuchs
Teď má přijít na řadu i hokejový potěr. Podle starostky Jaroslavy Martanové by se tak mělo stát ve dvou etapách. „První se bude týkat veškerých údržbových prací interiéru šaten včetně osazení nových oken, dveří a nového zastřešení nad zázemím, tedy nad sprchami. Počítá se i s novým vybavením sociálních zařízení. Dohromady to představuje částku 2,6 milionu korun bez DPH v rozpočtovaných cenách. Při pohledu do položkového rozpočtu jsou některé věci, které by se daly udělat v druhé etapě, takže výsledná částka pro první etapu na nezbytně nutné práce je kolem 1,5 milionu korun. Při přípravě rozpočtu byla navržena na příští rok kompletní oprava interiéru, pokud nedostaneme dotaci. V případě, že dotaci získáme, uděláme všechno. Pro příští rok v každém případě počítá rozpočet s jedním milionem korun nově a dalších čtyři sta tisíc korun dodáme z rozpočtu letošního roku. V následujícím roce bychom pak objekt zateplili, vyměnili střechu a dokončili úpravy v podkroví. Druhá etapa je řádově kolem milionu korun. Po dohodě se zástupci hokejového klubu bude možné po dobu rekonstrukce využít šatny, které jsou přímo v objektu zimního stadionu," doplnila starostka Jaroslava Martanová. Celkové náklady na rekonstrukci objektu jsou bez DPH 3,643 milionu korun s tím, že snahou města bude získat dotaci.


description: Volary /FOTOGALERIE/ - Podloubí u volarské tržnice provoněly jitrničky, ovárek a jiné zabíjačkové speciality. Již několik let se v tomto místě, které je…

title: Volarští ochutnávali zabijačkové pochoutky


description: Čkyně /FOTOGALERIE/ - Páteční večer patřil ve Čkyni hlavně mladým muzikantům. Ti se totiž sešli v místní synagoze, kde rodičům, prarodičům i kamarádům…

title: Mladí umělci ze Čkyně se předvedli rodičům


title: Události uplynulého týdne v Prachatickém deníku

maintext:
Prachaticko - Pravidelně každou sobotu přinášíme souhrn nejdůležitějších událostí a zajímavostí uveřejněných v Prachatickém deníku pěkně den po dni.
Prostor nové okružní křižovatky ve Vimperku.Foto: Deník/Miroslav Fuchs
PONDĚLÍ
Sjezdovka Pucalka v Lyžařském areálu Zadov již o víkendu patřila lyžařům a snowboardistům. Vyznavačům těchto sportů přálo i počasí, a tak se jich zde vystřídala tisícovka. Oproti loňskému roku se s lyžováním na Zadově začalo navíc o měsíc dříve.
Deník: V životě často bývá nejhezčí těšení a toho si lyžaři užili za poslední měsíce víc než dost. Ukázalo se ale, že výsledek za to těšení stál a tak si lyžaři první jízdy na Zadově opravdu užili.
ÚTERÝ
Pět milionů korun na projektovou dokumentaci opravy prachatického plaveckého bazénu má vyhrazených město Prachatice v rozpočtu na příští rok. Kdy přesně se do oprav pustí, ale zatím není jisté. Jako první by měla přijít na řadu technologie včetně veškerých rozvodů. A i když si to vedení města hodně přeje, podklady pro rekonstrukci nebude mít dříve než ve druhém čtvrtletí příštího roku. A i to jen částečné. Reálně se tak jeví rekonstrukce plaveckého bazénu až v roce 2018.
Deník: Všechno jednou doslouží a nutno říct, že jen díky péči personálu a jeho šikovným rukám si ostatní mohou užívat plavání v prachatickém bazénu už desítky let. Na nekonečné flikování se ale spoléhat opravdu nedá. Takže čím dřív se začne, tím lépe.
STŘEDA
Od otevření první okružní křižovatky na Prachaticku uplynulo jedenáct let. I s letošními dvěma posledními jich tak zvýšilo bezpečnost silničního provozu celkem šest, čtyři jsou přímo v Prachaticích. Rozdílná ale není jen jejich velikost, ale hlavně podoba a tvar středové části. Ta si u většiny řidičů vysloužila pojmenování bábovka. A i když u každé křižovatky vykynula jinak, základní podmínkou je, aby znemožňovala průhled přes křižovatku. Takže platí, že co křižovatka, to jiný vzhled.
Deník: Jak není všechno podle šablony, je to špatně, jakmile se popustí uzda fantazii, zase se ozývá kritika. Alespoň že kruháče plní to zásadní, a tím je bezpečnost.
ČTVRTEK
Až do jarních měsíců se v těchto dnech přerušují práce související s dostavbou okružní křižovatky ve Vimperku. Netýkají se ale samotné křižovatky. Ta už několik týdnů slouží řidičům k plné spokojenosti. Přerušení prací se týká výlučně Nádražní ulice, kde se dokončují práce v režii města. Fakticky to znamená, že do termínu realizace nebudou započteny měsíce prosinec až březen a se stavbou se bude pokračovat až v dubnu.
Deník: Když se se stavbou křižovatky ve Vimperku v dubnu začínalo s tím, že hotovo má být na začátku ledna, zdálo se to jako nesmysl. A vida, opak je pravdou a co víc, bude to ještě o čtyři měsíce později. Až se bude stavět na Fišerce, snad se z toho někdo poučí.
PÁTEK
Cena vodného a stočného se v Prachaticích od příštího roku zvýší s největší pravděpodobností o 2,40 Kč za kubík. „Důvodem je zvýšení ceny společností ČEVAK a.s., která vodohospodářský majetek města spravuje" vysvětlil Martin Malý, starosta Prachatic. Rostoucí ceně se ale podle jeho slov dá čelit větším zapojením dostatečných místních zdrojů na úkor vody, kterou Prachatičtí kupují od Jihočeského vodárenského svazu. Pomoci by v tom měl hlavně zdroj v lokalitě Fefry.
Deník: Vypadá to, jako kdyby hlava pomazaná objevila Ameriku. O tom, že Prachatičtí mají vlastní vody dost na to, aby se její cena nemusela zvyšovat, se přece ví už dávno. Že by rok před volbami docházely nápady?
SOBOTA
Nové hřiště vyroste v příštím roce ve Starých Prachaticích. Sloužit bude více než třicítce dětí.
Deník: Město splácí pomyslný dluh, který tu prý má. Neříkejme hop, přeskočeno ještě není, ale na pochvalu to stačí.


description: Prachaticko - Včera v poledne poslanci schválili zákon, který by měl v případě souhlasu senátu a podpisu prezidenta republiky od 31. května zakázat…

title: Co říkají hospodští a restauratéři na protikuřácký zákon?

maintext:
Prachaticko - Včera v poledne poslanci schválili zákon, který by měl v případě souhlasu senátu a podpisu prezidenta republiky od 31. května zakázat kouření v restauracích.
Ilustrační fotoFoto: Deník/Miroslav Fuchs
Výjimkou budou pouze předzahrádky. Někteří majitelé hospod i barů s tím souhlasí. Libor Hykyš, majitel Clubu 111 v Prachaticích, řekl, že má v plánu už rok změnit bar na nekuřácký. Plán uskuteční už během ledna. „Jsem si jistý, že s tržbou to nezamává," doplnil s tím, že zákaz platí i v jiných zemích. „Pokud si někdo chce dát cigaretu, musí pro to něco udělat, a tak by neměl být problém jít ven." Lidé tak budou postávat před restauracemi, čímž se může zvýšit hluk v době nočního klidu. „To se asi stane, ale to je o chování lidí," dodal.
„Možná, že to ode mne zní divně, ale já i jako kuřák takzvaný protikuřácký zákon vítám," uvedl Pavol Sýkora, provozovatel hospody v Nebahovech. Především přes obědy tam mají někdy problém lidem vysvětlit, že kouřit nesmí. „Kuřáci budou muset před hospodu," dodal.
Nařízení a zákazy od politiků vadí Františku Kaslovi z prachatického Baru v Koutě. „Jsou i nekuřácké bary a kdo nechce sedět mezi kuřáky, může jít právě tam," uvedl. On sám je nekuřák a obsluhovat bude pro něj příjemnější.
Zdeněk Kutil, majitel hotelu Zlatá hvězda ve Vimperku, schválení zákona také vítá. „Výborně. Čekáme na něj, už teď máme část provozu nekuřáckou, kterou navštěvuje hodně hostů. Takže odlivu návštěvníků se v souvislosti s úplným zákazem kouření neobáváme. Naopak to uvítají a osobně si myslím, že nám to naopak přitáhne jiné hosty. To se ukazuje třeba už nyní v bowling baru, který je nekuřácký a lidé sem jdou i proto, že v restauraci se kouří," říká Zdeněk Kutil. Problematicky nevnímá zákaz kouření ani v případě větších akcí, které se v hotelu konají. „Tak zkrátka ten, kdo si budce chtít zapálit, půjde ven, jako to dělám já nebo naši zaměstnanci. Ti mají několik let striktní zákaz kouřit v prostorách pro hosty, a když si chtějí zapálit, musí si dát pauzu a jdou ven na terasu," zdůraznil.


description: Prachatice /FOTOGALERIE/ – První ženou v historii města, která se stala Čestným občanem Prachatic, je Kateřina Nash, místní rodačka, která šíří slávu…

title: Katka Nash má klíč od města

maintext:
Prachatice /FOTOGALERIE/ – První ženou v historii města, která se stala Čestným občanem Prachatic, je Kateřina Nash, místní rodačka, která šíří slávu města na nesčetných sportovních kolbištích.
Za přítomnosti nejbližších přátel převzala Kateřina Nash ocenění z rukou starosty Martina Malého v pondělí odpoledne v Radničním sále Staré radnice v Prachaticích.
„Z podnětu zastupitele Miroslava Lorence schválilo zastupitelstvo města Prachatice 19. září udělení čestného občanství města prachatické rodačce a vynikající sportovkyni Kateřině Nash,“ uvedl starosta a připomněl přítomným největší úspěchy prachatické rodačky v její bohaté kariéře. Mimo jiných vyzdvihl, že se Kateřina stala druhou ženou českého sportu, která absolvovala zimní i letní olympijské hry a jedinou českou bikerkou, která vystoupila na stupně vítězů v závodech Světového poháru.
„Cítím se tu trochu jako ryba na suchu, závody jsou úplně něco jiného než takováto významná událost. Ocenění si moc vážím. Od chvíle, kdy zastupitelstvo schválilo, že jej dostanu, tak se s ním chlubím. Jsem ráda, že přišli všichni známí a je to takové pohodové. Díky všem, že zde mohu dneska být a že přišli,“ poděkovala Kateřina. Termín převzetí ocenění plánovala s vedením města od září. „Věděla jsem, že budu doma v polovině prosince. Náročnější bylo připravit dnešek, pozvat hosty, připravit pro ně pohoštění. To vše zajišťovala maminka a moc jí děkuji,“ dodala. „Ptal jsem se Kačenky, jestli není nervozní a tvrdila že ne, že to nejsou žádné závody. Nakonec jí to vzalo víc než závody a nějaká slzička ukápla,“ uvedl dojatý otec Miloslav Hanuš.
„Je to krásné, osobně jsem u toho slzel,“ svěřil se první lyžařský trenér Kateřiny Nash Jiří Čejka. „Jezdíme za Kačenkou všude po závodech a nemůžeme chybět ani tady. Je fantastická a ocenění si zaslouží,“ uvedl za skupinu přítomných fanoušků s jejím portrétem na tričkách její strýc Petr Šulc z Třeboně.
„Ocenění pro Kačenku si nesmírně vážím. V takovou chvíli zkrátka city neudržím. Byla jsem dojatá, až jsem se málem naplno rozbrečela. Katka se na mě podívala a já viděla, že jsme na tom obě úplně stejně. Patří to k tomu, zkrátka jsme si ten okamžik obě užívaly a prožívaly naplno,“ dodala k pondělní slavnostní chvíli maminka Kateřiny Helena Hanušová.


description: Prachatice /FOTOGALERIE/ - Pravé poledne, Velké náměstí, Štědrý den, Václav Franz a muzikanti Dechového orchestru Prachatice. Spojení, které Václav Franz…

title: Prachatičtí muzikanti hráli v pravé poledne pod vánočním stromem v centru


description: Prachatice /FOTOGALERIE/ - Rekordní počet závodníků se přihlásil do sedmatřicátého ročníku Štěpánského běhu v Prachaticích.

title: Štěpánský běh měl rekordní počet závodníků


description: Vlachovo Březí (FOTOGALERIE) - Pořádně velikou krabici, metry stuhy a notnou zásobu vánočního balicího papíru z obchodů by bylo třeba na zabalení dárků,…

title: Garáže dobrovolných hasičů mají od včera nové přírůstky

maintext:
Vlachovo Březí (FOTOGALERIE) - Pořádně velikou krabici, metry stuhy a notnou zásobu vánočního balicího papíru z obchodů by bylo třeba na zabalení dárků, které včera dopoledne dostali dobrovolní hasiči z Vlachova Březí a Dolního Kožlí.
A dorazilo i druhé vozidlo, to budou využívat hasiči z Vlachova Březí.Foto: Deník/Miroslav Fuchs
Slavnostně si totiž převzali klíčky od dvou nových vozidel. Jejich pořízení financovaly dotace z evropských fondů, ministerstva vnitra, Jihočeského kraje a podílelo se i město Vlachovo Březí.
Jako první si za volant nového vozu pro SDH Dolní Kožlí usedla Dana Hesová. „Je to krásný pocit. Kdy se ale opravdu poprvé svezeme, ještě nevím. Každopádně v sobotu máme setkání členů našeho sboru, takže to bude určitě první příležitost si auto prohlédnout a možná i pokřtít," říká členka SDH Dolní Kožlí. Pro tento sbor bude nový ford velkou změnou. Využívat jej budou kromě výjezdů především k přepravě na soutěže dobrovolných hasičů. Na ty je dosud vozila stařičká avie. „Je to rozhodně veliký rozdíl," směje se při porovnání obou vozidel Dana Hesová.
A spokojený je také velitel SDH Dolní Kožlí Karel Jakš. „Nečekali jsme, že bychom se kdy dočkali takového auta," dodal s tím, že avii, která zatím sboru slouží, bude předána starostovi města a o jejím dalším osudu se teprve rozhodne. „Obě auta si nechat nemůžeme, ani by se nám do naší garáže nevešla," doplnil s tím, že za volant bude moci usednout každý člen sboru s řidičským oprávněním na skupinu B. První kilometry s novým vozidlem plánuje pro členy sboru nejspíše do Stach, kde chtějí navštívit tamní hasičské muzeum.
Vozidlo pro SDH Vlachovo Březí bylo z devadesáti procent financováno z dotace IROP, zbytek zaplatilo město. Druhý vůz pro sbor v Dolním Kožlí byl pořízen z dotace, na které třemi šestinami podílelo ministerstvo vnitra, dvěma šestinami Jihočeský kraj a zbylý díl uhradilo opět měst Vlachovo Březí.
„Především je to obrovská pomoc pro oba sbory. Hlavně hasiči z Dolního Kožlí se cítili možná trochu odstrčení, i když nepatří mezi zásahové jednotky, jako Vlachovo Březí. Každopádně teď už na soutěžích budou dělat parádu, stejně tak i hasiči z Vlachova Březí. Nicméně obě vozidla budou zásahová s možností využít pro přepravu osob," konstatoval místostarosta Vlachova Březí Jiří Růžička.
Pro sbory dobrovolných hasičů byla podle Milana raby, ředitele HZS Jihočeského kraje – územního odboru Prachatice, předání dvou nových vozidel vzácná příležitost ukázat, jak fungují dotační programy a že jedna nevylučuje druhou. „Město Vlachovo Březí zažádalo o dvě dotace, jednu v rámci IROPu, které byly vypsány pouze vybrané obce s rozšířenou působnosti. V celé ČR se jednalo o 52 procent všech ORP. Například Vimperku se to vůbec netýká, spadá sem pouze Prachaticka. Navíc se jednalo o dotaci pro jednotky vyšších kategorií s územní působností JPO dva a tři, kam spadá i Vlachovo Březí. Druhá dotace byla cílena z ministerstva vnitra na podporu menších sborů, což se týká i Dolního Kožlí. V tomto případě bylo umožněno čerpat z obou dotačních titulů," podotkla Milan Raba.
Zároveň připomněl, že dotace z IROP pro sbory dobrovolných hasičů již pokračovat nebudou. „Alokované finanční prostředky byly vyčerpány zhruba v červnu letošního roku a nové žádosti už se neregistrují. Nicméně ministerská dotace by měla pokračovat jak v roce příštím a ve 2018, tak snad i v dalších letech. Mám signály, že i další obce a města v okrese Prachatice chtějí podat žádost o dotace. Těm obcím, které neměly to štěstí a dotaci neobdržely, říkám, ať se nevzdávají a zkoušejí to znovu," radí ředitel územního odboru HZS.
Podle Milana Raby je deficit požární techniky hlavně u menších sborů, ale i u ostatních jednotek velký. „Bude trvat léta, než se kompletně obmění. Přeji dobrovolným hasičům, ať jim technika slouží k plné spokojenosti co nejdéle ku prospěchu jak jich samotných, tak především občanům. A také ať ji využijí k radosti při požárním sportu," popřál Milan Raba.
Do oblasti Vlachovobřezska tak přibyla dvě nová vozidla. Primárně jsou pro SDH k evakuaci osob, byť mohou vyjíždět i k zásahům a lze je využít i k přepravě osob. „Jedná se o dva vozy Ford Transit s kapacitou pro devět osob. Jeden je na podvozku 4x4, druhý na 4x2. Vůz určený pro SDH Vlachovo Březí má navíc speciální barevné provedení v barvě 3024, která je podstatně výraznější a tímto směrem by se do budoucna měly vydat všechny sbory v České republice," shrnul za firmu, která vozidla dodala, Martin Vinkler.
Právě barevné provedení vozu pro vlachovobřezské hasiče všechny trochu zaskočilo. Více než českou techniku totiž připomíná vozidla v Rakousku či Německu. „Barva je zvolena především vzhledem k lepší viditelnosti a také s přihlédnutí k trendu, který je v rámci Evropské unie u vozidel integrovaného záchranného systému. Hodně se o tom mluví, že by minimálně veškerá technika profesionálních hasičských sborů měla být do budoucna v tomto barevném provedení," vysvětlil Martin Vinkler.
Sbory mohou ovlivnit konečnou úpravu vozidel jen částečně. „Základ vozu, co se týká majákové techniky a podobně je specifikovaný HZS, ale sbory mohou kombinovat například typy vysílaček ve vozidle, výsuvných částí, sedaček a podobně. Každé vozidlo je v podstatě originál," dodal.
Přebírat zbrusu nové auto pro sbor byl úžasný pocit i pro Jana Fiedlera, zástupce velitele a starostu SDH Vlachova Březí. „Už jsem tu u sboru hezkých pár let a za tu dobu je to druhé opravdu nové auto, zatím jsme jinak všechna vozidla měli, jak se říká, z druhé ruky. Tohle je první auto, které mne asi přežije," říká s úsměvem Jan Fiedler.
První oficiální jízdu ještě naplánovánu nemají. „Zatím nemáme registrační značky, ale až budou, první se svezou strojníci, aby se s novým autem seznámili. V podstatě s ním mohou u nás jezdit jen strojníci, což je pět lidí," dodal.
Toho, že by nový vůz zahálel v garáži a strojníci kolem něj jen chodili s hadrem a leštěnkou, se rozhodně nemusí nikdo obávat. „Určitě se bude využívat pro přepravu osob v rámci nutné evakuace při živelních pohromách a dalších událostech, kdy je potřeba přepravit více osob najednou. Už jen v případě povodní musíme nasadit veškerou možnou techniku, což se nám stalo v posledních letech třikrát. Je možné do vozidla uložit čerpadla, lze vyjmout nebo posunout zadní sedačky, takže místa uvnitř bude určitě dost. A našemu sboru nové auto rozhodně výrazně pomůže s přepravou dětí na soutěže v požárním sportu, bez toho sbor fungovat nemůže," konstatuje Jan Fiedler.
A určitě oba vozy spolu s dalšími v okolních obcích sníží průměrný věk techniky sborů dobrovolných hasičů v regionu. „Jen u nás stará cisterna má letos 42 let a zatím byla v nejlepší kondici z aut, které máme. Do budoucna bychom usilovali ještě o novou cisternu, čímž by se situace v technice naší jednotky vyřešila z dlouhodobého hlediska na několik let dopředu," plánuje starosta SDH Vlachova Březí Jan Fiedler.


description: Vimperk /FOTOGALERIE/ - Po tři dny patřil sál kulturního střediska ZŠ Smetanova pro přípravu a realizaci Vánoční akademie. Jestliže dopolední čas…

title: Děti ze Smetanovky obsadily kulturní středisko


title: V mnoha kostelích se rozezní unikátní varhany

maintext:
Jižní Čechy - Mše jsou nedílnou součástí Vánoc v nejedné rodině. Málokdo si přitom uvědomuje, že z kůru mnohdy zní tóny skutečně vzácných varhan.
V kostele svatého Františka Xaverského v Opařanech hrají barokní varhany přibližně od roku 1732.Foto: Archiv redakce
ČESKOKRUMLOVSKO
Například ty v klášterním kostele Nanebevzetí Panny Marie ve Zlaté Koruně jsou jedny z nejvýznamnějších českých varhan. Vyrobil je Abraham Starck z Lokte roku 1699. „Patří k nejstarším a největším v Jihočeském kraji," říká varhanářka ze Zlaté Koruny Markéta Králová. „Potřebovaly by opravit, ale je to tak úžasný nástroj, že napůl hraje sám," říká s úsměvem. Jsou to čistě mechanické varhany, vše na nich včetně vytahování rejstříků se musí provádět ručně." Kvůli rekonstrukci varhan vzniklo občanské sdružení, které připravuje založení sbírky.
ČESKOBUDĚJOVICKO
Stoleté varhany mají v budějovickém kostele sv. Jana Nepomuckého. Sbormistr Václav Junek upřesnil, že se jedná o velmi vzácný třímanuálový nástroj. „Jde o největší v původním stavu zachovaný nástroj na našem území. Monumentální, tzv. romantické varhany, stavěla v letech 19121916 varhanářská firma Heinricha Schiffnera.," říká sbormistr s tím, že více než 30 let byly varhany nefunkční. Proto se dočkaly zasloužené rekonstrukce. „Píšťaly se rozebraly, a protože v nich byl červotoč, musely být v Roztylech ozářeny," vysvětloval Václav Junek a doplnil, že po renovaci budou varhany elektrifikované.
TÁBORSKO
V kostele svatého Františka Xaverského v Opařanech hrají barokní varhany přibližně od roku 1732. Korpus nástroje postavil roku 1730 známý varhanář Václav Pantoček. Nešetřil zlatem ani řezbářskými ozdobami jako postavami hrajících andělů. O 30 let později získal nástroj další klaviaturní stolek od varhanáře Vojtěcha Beera. Varhany mají za sebou generální rekonstrukci, na niž se skládali dobrovolníci v čele s místní speditérskou firmou Kafka Transport. Varhanáři kromě oprav přidali navíc rejstřík píšťal. Za nástroj každou neděli a ve svátcích usedá varhaník Jiří Kolář. ,,Oprava spolkla kolem milionu, jen nový italský ventilátor stál přes půl milionu," upřesnil. Místní farář Josef Charipar oceňuje především výbornou akustiku kostela, která pomáhá k umocnění zážitku ze hry na historický nástroj.
PRACHATICKO
Památkou jsou dokonce vyhlášeny varhany v Horní Vltavici. První varhany pro zdejší kostel zhotovil varhanář Jiří Dvorský v roce 1727. Tento pozitiv stál 150 zlatých a sloužil do roku 1812, kdy jej nahradil nový nástroj, který je zde dodnes. Autorem druhých, jednomanuálových klasicistních varhan, byl zřejmě tachovský varhanář Gartner. Hornovltavické varhany byly za své více než dvousetleté služby několikrát opravovány a upravovány a poznamenaly je některé nestylové úpravy v důsledku změn v liturgické hudbě. Před několika lety byl ruční, tedy přesněji nožní, pohon doplněn o elektrický. O jejich kvalitách a ceně vypovídá zejména to, že v roce 1996 byly prohlášeny za kulturní památku a s chutí si na ně zahrálo několik mistrů varhanní hudby.
JINDŘICHOHRADECKO
Varhany v kostele Panny Marie Královny a sv. Jiljí v Třeboni pocházejí z roku 1648. Jsou dílem Václava Pantočky, člena slavné varhanářské rodiny z Dačic. „Když se řekne varhany od Pantočky z Dačic, tak je to mezi varhanáři pojem," vyzdvihuje kostelník Otakar Pytelka. Z původních Pantočkových varhan ale v třeboňském kostele mnoho nezbylo. Ve druhé polovině 20. století se je jal opravovat „na koleně" řemeslník z jedné z nedalekých obcí. „Použil prý asi třetinu původních píšťal, přepracoval a opravil celý vnitřek. Vnější podoba ale zůstala," dodal kostelník. Varhany v té době také změnily způsob pohánění. Měchy vystřídal kompresor. I přesto, že ve varhanech již není mnoho původního, stále hrají při mších i koncertech. Jen se vždy musí poladit. „Mají přibližně dva tisíce píšťal, většina je ze slitiny cínu, ale jsou tu i dřevěné. Některé jsou velké jako tužka, jiné jako komínová roura," popsal.
STRAKONICKO
Na Strakonicku je několik míst, kde jsou k vidění vzácné varhany. V kostele sv. Jana Křtitele v Paštikách jsou varhany od Martina Palečka z let 1751 až 1752. „Lze je považovat za téměř zachovalé," říká Vít Honys, organolog Biskupství českobudějovického. Za varhany, které si zaslouží pozornost zachovalostí, označil nástroj v obci Řepice, které pocházejí ze 60. let 18. stol. Naopak před dokončením jsou varhany v Záboří. Jejich renovace má být hotova příští rok. V kostele sv. Václava v Kadově mají vzácné varhany z roku 1767. Jejich autorem je Vojtěch Schreyer. V roce 2008 pořádala obec ve spolupráci s římskokatolickou farností Kadov u Blatné 1. varhanní koncert. Zájem veřejnosti o varhany byl tak velký, že obec založila veřejnou sbírku na opravu těchto vzácných varhan.
PÍSECKO
Jedny z nejstarších varhan jsou v kostele sv. Václava v Písku. Vytvořil je v letech 1739 1740 dačický varhanář Václav Pantoček. Barokní varhany byly naposledy upravovány roku 1892 firmou Mölzer z Tábora. Dnes se vhledem k jejich stavu při mši nepoužívají a písecká římskokatolická farnost pořádá sbírku na opravu.


title: Cizinci většinou slaví Vánoce po česku

maintext:
Jižní Čechy - Svátky s českými tradicemi budou v našem kraji prožívat také cizinci. Ti, kteří zde našli nový domov, i ti, kteří jsou tu jen na pár měsíců.
Vietnamské Vánoce se od českých liší jen nepatrně. Thanh Cao Nguyenová se hlásí ke křesťanství a rodina z Tábora se přiklonila i k české tradici, byť její hlava je buddhista. Foto: Alena Šatrová
Sedmnáctiletá studentka Barbara Delgado z Chile je zvyklá rozbalovat dárky pod stromečkem až 25. prosince, respektive po půlnoci ze čtyřiadvacátého. Letos nebude muset čekat tak dlouho, protože oslaví Vánoce „po česku".
Vánoce se v Chile slaví 25. prosince. Tomu předchází velká rodinná večeře 24. prosince. „Večeříme kolem desáté hodiny večer, a pak čekáme na půlnoc. Teprve pak můžeme jít ke stromečku, kde se sejde celá rodina a rozbalujeme dárky," popisuje Barbara, která je v rámci výměnného pobytu na rok studentkou píseckého gymnázia.
Dárky v Chile nosí Santa Claus. To ale není jediný rozdíl oproti českým Vánocům. „U nás jsou Vánoce víc komerční. Tady je to takové hezké, pohodové, víc duchovní. Také máte Mikuláše," porovnává studentka, která letos poprvé ochutná kapra s bramborovým salátem. „Už se na to těším. Ryby znám, ale nikdy jsem je nejedla v této úpravě. My večeříme obvykle kuřecí nebo krůtí maso a tradiční jsou domácí bramborové krokety," pokračuje s tím, že každá rodina to může mít trochu jinak. Cukroví v Chile prakticky neexistuje. Dělá se jen speciální vánoční pečivo na způsob české štoly.
Tradiční je také domácí alkoholický nápoj, jehož název v překladu znamená opičí ocas.
Žádné zvláštní zvyky se podle ní v Chile na Vánoce nedrží. Kromě toho, že v Chile je o Vánocích kolem třiceti stupňů Celsia, je tam také pětihodinový časový rozdíl oproti Česku.
Vánoční svátky v Čechách má Rakušan Fridrich Mayer rád. Pochází sice z rakouského Ried im Innkreis, ale Štědrý den tráví už řadu let v Prachaticích. „Snažím se tu být i před Štědrým dnem, protože se mi hrozně líbí, jak tu prodáváte kapry z kádí. To u nás v Rakousku nemáme, i když samozřejmě ryba i na náš vánoční stůl patří," popisuje rozdíly Fridrich Mayer. Celkově je štědrovečerní tabule v Rakousku jiná. „Především máme na stole nejen rybu, ale i řízky a bílou klobásu," poznamenal. Co se Fridrichu Mayerovi líbí, je srdečnost, s níž si Češi přejí příjemné prožití vánočních svátků.
Oksana Smola žije ve Strakonicích deset let. Do svých 28 let ale byla obyvatelkou Jalty, nejznámějšího letoviska Krymu. Takže Vánoce na pobřeží Černého moře byly jiné už ve své podstatě.
„Na Krymu rozdává dárky děda Mráz 31. prosince. Dá je pod stromeček, a když se děti 1. ledna vzbudí, běží rovnou k dárkům. Děda Mráz také má pomocnici, vnučku Sněhurku," popisuje Oksana Smola.
Svůj Štědrý den slaví lidé v Jaltě až v lednu. „Je to podle juliánského kalendáře. Večer 6. ledna jdeme do kostela a 7. ledna máme svůj Štědrý den. Začíná to pravé hodování, lidé se vzájemně navštěvují, odpouštějí si a radují se," pokračuje pracovnice obchodního oddělení jedné strakonické společnosti.
Štědrovečerním jídlem na Krymu je „kut´ju". „Je to kaše z pšenice nebo ječmene, vařená s medem, rozinkami, mákem a ořechy. Oblíbené jsou vareniky, což jsou plněné taštičky z kynutého těsta. Náplň se připravuje z brambor, rýže, zelí nebo sušených a nakládaných hub. Dále se obvykle podává vepřová pečeně s křenem, kachna nebo husa s jablky a pohankovou kaší. Ze zákusků je nejoblíbenější medový perník. Co se týká pití, tak je to jako v Česku. Kdo má na co chuť," usmívá se Oksana Smola. Protože žije se svojí devítiletou dcerou Veronikou, kombinuje české i krymské Vánoce. A nejoblíbenější činnost? Pečení cukroví a perníčků.
Manželé Nguyenovi pocházejí ze severu Vietnamu, ale v Čechách žijí převážnou část svého života a tady se jim také narodily všechny tři děti. Nejstaršímu synovi, česky Pepovi, je už dvacet let, nejmladšímu Filipovi patnáct a prostřední dceři Květě je devatenáct. Kdyby se celá rodina řídila podle otce Van Nguyena, klasické Vánoce by neslavili a vítali by příchod nového lunárního roku nazdobenou broskvoní.
Hlava rodiny totiž vyznává buddhismus, zatímco maminka Thanh Cao je křesťanka. V obýváku táborského bytu ale mají ozdobenou borovici jako v každé české rodině. „Žijeme v jedné rodině, musíme se dohodnout, a také žijeme v Čechách, takže respektujeme kulturu a tradice této země," vysvětluje třiapadesátiletý podnikatel, jenž v Táboře vlastní velký obchod. Jeho o patnáct let mladší manželka, česky Mariana, je ale ze své rodné země na klasické Vánoce zvyklá. Pouze skladbu štědrovečerního menu počeštila.
„Večeříme kapra, salát i rybí polévku. Doma jsme samozřejmě vařili rýži a k ní jsme měli třeba kuře nebo kachnu. Taky jsme zpívali koledy, a dokonce u nás taky někdy slabě sněžilo, ale místo dárků jsme dostávali obálku s penězi," srovnává Mariana. To pod táborským stromečkem bude hromada zabalených krabic a balíčků, protože tady dětem Ježíšek peníze nenaděluje.
Ve Vietnamu převládá buddhismus, největším národním svátkem tak je oslava narození Buddhy, která připadá na osmý den čtvrtého měsíce od začátku vietnamského roku, obvykle tedy na začátku června, nový rok začíná 25. ledna. V příštím roce už přivítají 2551. lunární rok.
V Čechách dodržují tradici, že na druhý svátek vánoční odjedou do Prahy, kde se setkají se svými krajany.
Od začátku školního roku působí jako dobrovolnice v rámci Evropské dobrovolné služby v Jindřichově Hradci třiadvacetiletá Amaia de la Fuente ze španělské Pamplony. Na svátky se velmi těší.
„Vánoční čas prožíváme ve znamení pospolitosti rodiny a přátel. Děláme nugátové cukroví, marcipán a polvorones sladké vánoční sušenky," říká.
Neoficiálně je pro Španěly začátkem Vánoc 22. prosinec. „Již od roku 1812 se v tento den totiž koná národní loterie El Gordo a žádný člověk ve Španělsku si ji nenechá ujít," popsala.
Pro štědrovečerní večeři jsou ve Španělsku typické krevety, vepřové, jehněčí a víno a šampaňské. Dárky naděluje ráno 25. prosince Santa Claus. „V Pamploně máme místo něho Olentzera a je tradicí, že by každý měl mít na sobě i speciální oblečení," zmínila.
Poslední vánoční den připadá na 6. ledna a děti dostávají dárky od Tří králů. Prázdniny dětem končí až 7. ledna.


description: Vimperk /FOTOGALERIE/ - Venku deset stupňů, ve vodě ani ne čtyři. Přesně takové měli podmínky otužilci ve Vimperku. Než mohli jít do vody, museli si…

maintext:
Otužilci vnořili těla do ledové vody na Vodníku
Vimperk /FOTOGALERIE/ - Venku deset stupňů, ve vodě ani ne čtyři. Přesně takové měli podmínky otužilci ve Vimperku. Než mohli jít do vody, museli si motorovou pilou vykutat do ledu díru. Prý měl tloušťku asi tak patnáct centimetrů. Odkrýt hladinu se ovšem povedlo, a tak se otužilci mohli na Štěpána ponořit do ledové vody Vodníku. Za jejich odvahu si zaslouží pochvalu a obdiv. Ale co, když tradice se musejí dodržovat, takže tam prostě vlézt museli.
dnes 17:47 SDÍLEJ:
Fotogalerie 55 fotografií Štěpánské otužování ve vimperském Vodníku.Foto: Jaroslav Pulkrábek
Autor: Redakce