title: Pardubice o Štědrém večeru opět ožijí, lidé vyjdou do ulic

maintext:
Pardubice - Na Štědrý den je možné navštívit Zelenou bránu, pardubické muzeum či zámeckou věž. Pernštýnské náměstí rozezní koledy.
Štědrovečerní zpívání ve Východočeském divadle Pardubice.Foto: DENÍK/Jiří Sejkora
Betlémské světlo na Pardubicku. Kam pro plamínek světla z Betléma? Čtěte zde.
Stejně jako loni, i letos si mohou obyvatelé Pardubic zpříjemnit vánoční čas procházkou městem. O Štědrém dnu se otevřou dveře hned několika památek. Navštívit můžete Zelenou bránu, pardubické muzeum či zámeckou věž. Pernštýnské náměstí rozezní koledy. Na schodech radnice vystoupí Pardubický dětský sbor, v jehož podání zazní Česká mše vánoční Jakuba Jana Ryby.
PO DÁRCÍCH DO CENTRA
„Je neuvěřitelné, jak Pardubice večer na Štědrý den pravidelně ožívají. Mám pocit, že do centra přijde víc lidí, než jak je tomu v kterýkoliv všední den a to mě moc těší. Nechť si obyvatelé i návštěvníci Pardubic nezaměnitelnou vánoční atmosféru maximálně užijí, stráví pohodové Vánoce podle svých představ a vstoupí do roku 2017 pravou nohou," přeje všem primátor města Martin Charvát.
Kdo chce, může si třeba přijít na Pernštýnské náměstí zazpívat tradiční vánoční koledy. „Spousta lidí je již zvyklá po vánoční večeři a rozbalování dárků vyrazit na procházku do historického centra a projít se po památkách. I letos jsme se rozhodli pokračovat v tradici zpívání na schodech pardubické radnice," zve na Štědrovečerní procházku náměstek primátora zodpovědný za kulturu Jakub Rychtecký.
PŮLNOC V DIVADLE
V závěru své procházky můžete zavítat do Východočeského divadla, kde se přesně o půlnoci uskuteční Štědrovečerní zpívání v divadle. Nebudou chybět ani tradiční bohoslužby, například v kostele sv. Bartoloměje či v kostele Zvěstování Panny Marie.
Pardubická Štědrovečerní procházka se poprvé uskutečnila v roce 1998. Pro mnohé od té doby znamená nedílnou součást Štědrého dne.
Kam o Štědrém dnuGalerie města Pardubic – otevřeno od 10 do 15 a od 21 do 24 hodin
Zelená brána – otevřeno od 21:30 do 24 hodin
Zámek – Štědrovečerní muzejní noc, otevřeno od 21:30 do 24 hodin
Pernštýnské náměstí – od 23 hodin se koná Štědrovečerní zpívání
Východočeské divadlo – otevřeno od 24 hodin, Štědronoční zpívání
Bohoslužby – kostel sv. Bartoloměje od 16 hodin, od 22 a 24 hodin;
kostel Zvěstování Panny Marie otevřen ve 24 hodin; kostel sv. Václava (Salesiáni Dona Boska) – od 16 hodin se zde koná bohoslužba pro rodiny s dětmi a od 22 hodin pak sváteční bohoslužba


description: Pardubice - Třaskavý závěr roku v Pardubicích. Fanoušci brněnské komety si dle množství odpálené pyrotechniky spletli datum.

title: Fanoušky brněnské komety musela krotit policie. Zablokovali nádraží

fasttext_language: cs


title: „Česko zpívá koledy? Skvělý zážitek,“ sdělil ředitel Paláce

maintext:
Pardubice - „Středeční koncert sboru Bonifantes měl úchvatnou atmosféru," řekl Roman Kafonek.
Česko zpívá koledy 2016 s Pardubickým deníkem v Atriu paláci Pardubice. Foto: DENÍK/Luboš Jeníček
Nádherná sváteční atmosféra a nejoblíbenější české vánoční koledy. Tak vypadal středeční večer v obchodním centru Palác Pardubice, kde se konala pardubická část unikátního projektu regionálního Deníku Česko zpívá koledy. Jeho hlavním hostem byl Chlapecký sbor Bonifantes v čele s jeho uměleckým šéfem Janem Míškem. Jak celou akci hodnotí ředitel obchodního centra ROMAN KAFONEK?
„Jsme velice potěšeni, že se akce tohoto typu konala právě u nás v obchodním centru. Bonifantes jsou velmi nadaní a jejich koncert je vždy skvělým zážitkem. Ten středeční měl zvlášť úchvatnou atmosféru," prohlásil Roman Kafonek.
Jak hodnotíte uplynulý rok 2016 v obchodním centru?
Centrum je zde především proto, aby uspokojilo potřeby obyvatel Pardubicka. Nabízíme široké spektrum obchodů zaměřených na módu, elektroniku, klenoty či doplňky, multikino i nejrůznější restaurace a nadále se snažíme námi poskytované služby zkvalitňovat. Letos jsme přivedli do centra několik významných obchodních značek, které zde chyběly a které podstatně rozšířily obchodní nabídku centra.
Co nového se podařilo?
Letos jsme zavedli novou službu – platební Dárkovou kartu, která představuje univerzální způsob obdarování pro každého. Věnujeme se rovněž kulturní spolupráci. Během roku pořádáme v obchodním centru mnoho doprovodných akcí. Věříme, že si u nás přijde na své každý. Chceme, aby si od nás zákazníci odnesli příjemný zážitek, ať už z nakupování nebo aktivit, které pro ně pořádáme.
Na co se mohou zákazníci těšit příští rok?
Připravujeme opět zajímavé kampaně a kulturní akce. Zákazníci se mohou těšit například na oblíbený Festival sladkostí nebo módní show. Mělo by dojít k důležitým úpravám obchodních i ostatních společných prostor centra. Věřím, že zákazníci budou mile překvapeni. Všem děkuji za přízeň v tomto roce a přeji za všechny kolegy ze správy obchodního centra veselé Vánoce a do nového roku hodně zdraví, štěstí a úspěchů.


title: Český letec Jan Kašpar už stojí na třídě Míru. Je celý z bronzu

maintext:
Pardubice - Aviatikova socha už zdobí prostranství u bývalé Veselky.
Socha Jana Kašpara na třídě MíruFoto: Pardubice.eu
Po více než pěti letech od prvních návrhů osadit západní konec třídy Míru sochou významného českého letce Jana Kašpara se tak opravdu stalo. Bronzový Jan Kašpar, držící vrtuli, už hledí směrem k Zelené bráně. Před sebou má šest metrů dlouhou časovou osu, připomínající milníky aviatikova života.
Včera sochu za dohledu autora, akademického sochaře Františka Bálka, dělníci nainstalovali do dlažby pardubického bulváru. Slavnostní předání městu ovšem bude až v lednu.
„Sochu žádného letce jsem zatím nedělal, ale ke Kašparovi mám vztah. Můj otec byl letecký inženýr, škoda, že se nedožil toho, že jsem udělal Kašparovi sochu," řekl při instalaci sochy její autor František Bálek, jemuž pomáhala i manželka Dagmar a architekt Lukáš Obršál.
Jan Kašpar je zpodobněn v mírně nadživotní velikosti (2,07 metru), zatímco vrtule, kterou třímá, je až na materiál věrnou kopií dvaapůlmetrové vrtule z Kašparova blériotu.
„Kašpara jsem udělal trochu většího, aby se tady na otevřeném prostranství neztrácel. Zároveň jsem však chtěl dělat sochu člověka z masa a kostí, ne žádný velký pomník," vysvětlil autor, jak zvolil soše míry.
Bálek přitom měl na tvorbu sochy pouhého tři čtvrtě roku, jeho návrh sochy byl schválen letos 31. března. Nakonec se vše stihlo, vstříc vyšla i slévárna v Norimberku, kde nechal původce díla pardubického rodáka ulít. Sochu chtěli autoři a její iniciátor, zastupitel Miloslav Rubeš, odhalit do března 2017, kdy uplyne 90 let od aviatikova úmrtí.
„Chtěli jsme, aby socha byla hotova do března, ale moc jsem v to nedoufal," přiznal Rubeš. Nakonec stojí bronzový letec Kašpar ještě dříve.
V Pardubicích už stojí pomník k prvnímu vzletu Jana Kašpara na náměstí Dukelských hrdinů. Nově odhalená Kašparova socha se pak nachází v místech, kde se průkopník letectví narodil – před 133 lety uzřel světlo světa v hotelu Veselka, který patřil jeho otci.
Bálkův návrh zastupitelstvo schválilo, i když ve veřejné soutěži obsadil až druhé místo. Pořízení sochy vyšlo zhruba na dva miliony korun. Část nákladů uhradí výtěžek veřejné sbírky, kterou uspořádala Společnost Jana Kašpara.
Jaroslav Praisler


description: Pardubice – Opozice i ekologičtí aktivisté obviňují náměstka pardubického primátora Jana Řehounka z liknavosti. Vadí jim, že stále nepožádal o bývalý…

title: Chtějí mít jistou propojku

maintext:
Pardubice – Opozice i ekologičtí aktivisté obviňují náměstka pardubického primátora Jana Řehounka z liknavosti. Vadí jim, že stále nepožádal o bývalý vojenský areál Červeňák u Chrudimky.
Lokalika ČerveňákFoto: JENÍČEK Luboš
Náměstek se ale brání, že jen plní přání ministerstva obrany.
„Opozice mě nařkla, že neplním usnesení zastupitelstva, jelikož jsem o zbývající pozemky nepožádal. Ze strany ministerstva však zazněl požadavek, abychom společně nejprve dotáhli do konečné verze smlouvu o bezúplatném převodu pozemků pod budoucí silniční propojkou z Višňovky do Pardubiček," vysvětlil Jan Řehounek.
Před posledním zasedáním zastupitelů dokonce příznivci Iniciativy Přírodní park Červeňák protestovali před radnicí. „Naše trpělivost s neustálými odklady a výmluvami, proč město o pozemky ještě nepožádalo, už je u konce. Stále slyšíme jen vytáčky a nic konkrétního se v té věci neudělalo," poznamenal jeden ze zástupců iniciativy a zastupitel prvního městského obvodu Filip Sedlák.
Podle Jana Řehounka ovšem v této chvíli nemá smysl žádat o celý bývalý vojenský prostor. „V roce 2011 bylo již jednou zažádáno o všechny pozemky, ale bezúspěšně. Následně v roce 2012 minulé vedení města zažádalo o část pozemků v této lokalitě, tyto pozemky byly již tehdy vytipovány na vybudování dopravního propojení mezi Višňovkou a Pardubičkami. Reakcí ministerstva obrany byla tehdy nabídka na odkup za zhruba 43,8 milionu korun. My proto jdeme cestou postupnou, abychom se vyvarovali podobného výsledku," uvedl náměstek.
Aktivisté se ovšem obávají, aby pozemky nakonec nešly do dražby. „V pozadí jsou zřejmě i jiné zájmy, a když přírodní park nejde otevřeně zamítnout, tak se volí zdržovací taktika," řekl Miroslav Seiner ze sdružení Chráníme stromy.


title: Na východ Čech dovezou skauti světlo z Betléma

maintext:
Východní Čechy - Poselství klidu, míru a dobré vůle, Betlémské světlo, přijede v sobotu za vámi.
Světlo, které putuje z Betléma po celém světě do České republiky již tradičně přivedou čeští skauti.
Na východ Čech doputuje světlo z Brna přes Svitavy a Českou Třebovou vlakem do Pardubic. Na tamní hlavní nádraží přijede vlakem v sobotu v 10:53, odtud pak pokračuje do jednotlivých měst v Pardubickém a Královéhradeckém kraji, ale třeba také do Liberce. Jednotlivé časy příjezdu světla do vašeh regionu najdete na webu: www.betlemskesvetlo.cz.


description: Pardubice - K tradicím štědrovečerních Pardubic patří plné centrum města. Otevřený je zámek, u radnice zní "Rybovka".

title: OBRAZEM: Štědrovečerní procházka Pardubicemi


title: Město kupovalo energii na burze. Ušetří skoro čtyři miliony korun

maintext:
Pardubice – Město Pardubice opět ušetří miliony korun nákupem energií na burze.
Ilustrační fotoFoto: DENÍK/Vít Šimánek
Na aukci energií, která se konala v minulém týdnu na Českomoravské komoditní burze v Kladně, město nakoupilo pro léta 2017 a 2018 elektřinu a zemní plyn za ceny, které přinesou oproti stávajícím úsporu 3,8 milionu korun.
„Energie nakupuje město na komoditní burze již od roku 2013. Hromadně a tedy levněji nakupujeme energie nejen pro město, včetně městských obvodů, ale také pro naše školy a školky, příspěvkové organizace a některé společnosti, v nichž má město majetkový podíl, například Východočeské divadlo, Sociální služby města Pardubic či Dostihový spolek. To představuje 337 odběrných míst elektrické energie a 88 odběrných míst zemního plynu," řekl primátor Pardubic Martin Charvát.
Předpoklad nákladů na nákup elektřiny a zemního plynu na roky 2017 a 2018, vycházející ze současných cen, byl pro celý soubor odběratelů 15,2 milionu korun. Na prosincové aukci nakoupil dohodce, kterým je společnost Prospeksa, pro Pardubice požadovaný objem za 11,4 milionu korun, tedy o 3,8 milionu levněji.
„Například vyvolávací cena nízkonapěťové elektrické energie, která tvoří největší podíl z Pardubicemi nakupovaných komodit, byla na aukci 1200 korun za MWh, během aukce ale klesla až na 795 korun za MWh," uvedla Nataša Hradní z tiskového úseku pardubického magistrátu.
„Nákup energií na kladenské komoditní burze se městu vyplácí i dlouhodobě. Například oproti roku 2012, kdy jsme za elektrickou energii a plyn tehdejším dodavatelům platili ročně zhruba 15 milionů korun, vydáme v příštích dvou letech každoročně jen 5,7 milionů korun, to znamená o 62 procent méně," vypočetl náměstek primátora Jan Řehounek, do jehož gesce spadá i otázka rozvoje a strategie města.


description: Pardubice - V domě u nádraží už jsou obsazeny jen tři bytové jednotky.

title: Po 20 letech musí manželé Čápovi svůj byt opustit


description: Pardubice – Zástupci Iniciativy Přírodní park Červeňák ve čtvrtek protestovali před pardubickou radnicí. Tato iniciativa se snaží, aby město získalo…

title: Před radnicí protestovali kvůli Červeňáku


description: Pardubice -

title: Výstavba trolejového vedení před nádražím omezí chodce


description: Pardubice - 70letou ženu ze zakouřeného bytu strážníci nejen zachránili. Vykopnuté dveře po sobě navíc ještě dovedli opravit.

title: Ženu z kouře vytáhli strážníci. Zachránili ji


title: Policejní sbírka dárků putovala do Veské

maintext:
Veská - Dětské centrum Veská navštívili policisté. S náručemi dárků.
Vánoce jsou za dveřmi. Policisté Pohotovostního a eskortního oddělení Krajského ředitelství policie Pardubického kraje ale nenechali všechnu práci jen na Ježíška, ale včera se s plnými náručemi dárků vypravili do Dětského centra Veská u Sezemic, aby alespoň dárky zpříjemnili svátky dětem, které momentálně nemohou být se svými rodinami doma.
„Asi před měsícem jsme si mezi sebou na oddělení řekli, že by bylo dobré zpříjemnit vánoce dětem, které tu rodinu nemají a aby si je také užily," říká policistka Dita Holečková.
„Na našem oddělení jsme proto uspořádali sbírku, hraček a dalších věcí potřebných pro děti. Nejen hračky, ale i oblečení nebo pleny. A aby to bylo pro ty děti jako pod stromečkem, tak jsme dárky zabalili pěkně do papíru a přivezli do centra ve Veské," dodává Dita Holečková.
„V centru je momentálně umístěno kolem třiceti dětí, buď samostatně nebo s rodiči. Máme zde děti od půlročního miminka až po sedmnáctiletou slečnu. Na Štědrý den jich tu bude o dost méně. Kde je to jen možné, si je rodiče nebo blízcí berou na vánoční svátky k sobě domů," vysvětluje ředitelka centra Markéta Tauberová.
„Dárky od nás a od policistů najdou děti pod stromečkem 24. prosince nebo až se k nám vrátí," dodává Markéta Tauberová.


title: Koupí město Pardubice budovu ČSOB Pojišťovny?

maintext:
Pardubice - Město čeká, jaký pozemek si pojišťovna vybrala pro nové sídlo.
Budova ČSOB pojišťovny v PardubicíchFoto: DENÍK/Luboš Jeníček
Přestěhují se pardubičtí úředníci do prosklené budovy na pardubickém Masarykově náměstí? V příštím roce budou pokračovat jednání politiků o koupi budovy ČSOB Pojišťovny, kde by mohl jednou sídlit téměř celý magistrát.
Původně nabídka pojišťovací společnosti odkoupit objekt v centru města za 300 milionů korun platila do konce roku. Firma ale nakonec sama termín posunula, protože se ještě nerozhodla, kde si v Pardubicích postaví nové sídlo. Na výběr má dvě možnosti. Lokality ovšem nezveřejnila.
MAJÍ AUDIT
„Čekáme, jaký pozemek si vybrali, abychom mohli finalizovat závěrečné smlouvy a předložit je zastupitelstvu. My jsme si své odpracovali, máme energetický audit a analýzy," řekl primátor Pardubic Martin Charvát. Vedení města jedná s ČSOB Pojišťovnou již od března.
Vedení města usiluje o to, aby se do pojišťovny přestěhovaly všechny agendy, které dnes sídlí na mnoha místech ve městě. Historickou budovu na Pernštýnském náměstí budou nadále obývat jen politici a úředníci, kteří mají na starosti jejich agendy.
„Finální nabídka od ČSOB Pojišťovny je 300 milionů, které bychom hradili ve 12 splátkách po 25 milionech. První čtyři roky by nám pojišťovna platila nájem ve výši 20 milionů, přičemž tuto dobu je možné protáhnout až na sedm let, dokud pojišťovna nedostaví své nové sídlo," vysvětlil náměstek pardubického primátora Jan Řehounek.
Společnost se přitom smluvně zaváže, že se z Pardubic neodstěhuje a své nové sídlo postaví v krajském městě. Město by se po přestěhování úředníků na Masarykovo náměstí mohlo zbavit nepotřebných budov, třeba té ve Štrossově ulici.
NOVÝ ÚŘAD BY PRÝ VYŠEL PŘÍLIŠ DRAHO
Velké stěhování není alev plánu hned. Podle dřívějších ujednání si pojišťovna nejprve musí postavit nové sídlo. Již dříve politici vysvětlovali, že nemá smysl stavět nový úřad, protože by stál mnohem víc než hotová stavba.
Koupí budovy pojišťovny chtějí politici úřad přiblížit lidem, protože na Masarykově náměstí se kříží téměř všechny linky MHD. Navíc je tam 150 parkovacích míst.
Pojišťovna se prý navíc o svůj majetek vzorně stará, takže je budova i po 15 letech užívání ve velmi dobrém stavu. „Osobně jsem se účastnil prohlídky a musím říct, že budova je skvěle udržovaná. Zpracujeme posudek, jaké budou náklady na provoz budovy a také kolik bude stát přestavba interiéru pro magistrátní agendu. Budova je ale skeletová, takže by mělo stačit jen přebourat příčky," sdělil před časem primátor Pardubic Martin Charvát.
Sedmipatrová a z velké části prosklená pojišťovna od architekta Soběslava Macase z roku 1999 disponuje velkým množstvím kanceláří a 150 parkovacími místy. Její vzhled i funkčnost často kritizuje odborná i laická veřejnost.


description: Pardubice - Předprodej vstupenek na čtyřdenní akci, kde se potkají cestovatelské hvězdy, už byl zahájen.

title: Jakub Vágner znovu přijede na festival


description: Pardubice - Policisté pomáhali ze všech sil. Bohužel i to ale bylo málo.

title: Cyklistu se policistům podařilo oživit, později však zemřel


description: Pardubice/Přelouč – Pouze dva dny nechává vyhláška města Pardubic k volnému odpalování pyrotechniky v centru města.

title: Pyrotechnika v centru Pardubic má výjimku jen na dva dny


description: Holice - Krajští radní schválili akci za 9,5 milionu korun.

title: Gymnáziu vylepší atletickou dráhu


title: Kaplan Tomáš Mlýnek: Prožijte Vánoce beze strachu

maintext:
Pardubicko – Vánoce jsou svátkem klidu, míru, ale také setkávání, zastavení a rozjímání.
Kaplan Tomáš MlýnekFoto: DENÍK/Jiří Sejkora
O vánoční promluvu jsme proto požádali duchovního, kaplana pardubického 14. pluku logistické podpory Tomáše Mlýnka. Zde jsou jeho rady a myšlenky.
„Přeji si, abychom se ty letošní Vánoce pokusili prožít beze strachu. Beze strachu, co by se mohlo stát, a z toho, co se kolem nás děje. Bojíme se. O to jak obstojíme před druhými, před partnery. Bojíme se hodnocení druhých a jak obstojíme v jejich očích. Prožijme proto tyto Vánoce bez těchto strachů. Vánoce jsou o tom, že se rodí naděje, která říká člověku: miluje tě takového, jaký jsi a nezáleží na tom, co jsi, jak vypadáš, co máš. Na ničem z toho nezáleží, podstatné je, že jsi člověk. Důležité je především samotné lidství, že je člověk mužem, ženou, otcem, matkou, manželem, manželkou. Nakonec jeden zjistí, že nic víc k životu nepotřebuje, jen mít kolem sebe ty lidi. Mít je rád a k tomu, aby je mohl mít rád, musí mít rád i sebe sama a to se může podařit jen bez toho, aby se člověk bál a byl přitom sám sebou. I s tou křehkostí, slabostmi, ale i vlastní krásou a obdarováním."


title: Bytový dům je určen k demolici

maintext:
Pardubice - Zbourání domu na pardubickém náměstí Jana Pernera vyjde na čtyři miliony.
Bytový dům u nádraží je určen k demolici.Foto: DENÍK/Luboš Jeníček
Bytový dům na náměstí Jana Pernera poblíž pardubického hlavního vlakového nádraží půjde k zemi.
O jeho demolici rozhodli na svém posledním zasedání pardubičtí zastupitelé, podle kterých to bude nejvýhodnější varianta.
„Jsme si vědomi toho, že jsme tam investovali velké finanční prostředky. Hledali jsme různé varianty. Do budoucna bude ovšem zbourání pro město velkou úsporou nákladů," uvedl pardubický primátor Martin Charvát (ANO).
Politici zvažovali třeba to, že by se z obytného domu staly nebytové prostory. „Bohužel by tato rekolaudace stála 21 milionů korun," poznamenal primátor. Levné by ale nebylo ani nechat dům stát tak, jak je.
„Musela by se postavit protihluková stěna, která by nás přišla na 13,5 milionů korun," vysvětlil Martin Charvát s tím, že demolice domu vyjde na čtyři miliony korun.
ZAVÁDĚJÍCÍ ČÁSTKY?
Někteří zastupitelé ovšem označili tyto finanční částky za zavádějící.
„Ekonomické hodnocení je závádějící, protože město přichází o 38 bytů a bude muset navíc někam umístit zbylé rodiny. Není vyčíslena ani hodnota domu. Jediný důvod, proč se má dům zbourat je, že se bude muset postavit protihluková stěna," řekl opoziční zastupitel Jan Linhart (Patrioti Pardubic).
Podle primátora je ovšem nesmysl mít bytový důmv takto dopravně zatížené lokalitě. Zbourání domu nahrává i to, že už v něm jsou obsazené poslední tři bytové jednotky.
„Historicky měl dům uzavřít náměstí Jana Pernera, za ním kdysi nebyl žádný rozvoj. Teď tam jsou ale dva obchodní domy, což dává tomu prostoru úplně jinou dimenzi," dodal Martin Charvát.
Vyskytly se ale i návrhy udělat z bytového domu hotel.
„Proč se nemluví třeba o převedení na dům hotelového typu? Tam jsou úplně jiné požadavky od hygieny. Hotel by neměl zdaleka tak tvrdé podmínky jako bytový dům. Hotel přitom v Pardubicích chybí, ten u nádraží je nefunkční. Pokud dům zbouráme, bude to podobné, jako když kdysi radní nechali zbourat Veselku na třídě Míru a teď jsme tam museli postavit obchodní dům Magnum, abychom tu díru zalepili," řekl architekt Milan Košař.
Některým zastupitelům nevadila ani tak samotná demolice jako spíš její zdůvodnění.
„Proti demolici nic nemám, ale důvodová zpráva se odvolává na dvě důležité stavby – terminál B a lávku či podchod na Duklu. Ovšem tyto dva záměry jsme v zastupitelstvu nikdy neprojednávali," upozornil šéf kontrolního výboru zastupitelstva Karel Haas.
PŘIŠLI O 100 TISÍC
Původně měli zastupitelé o demolici bytového domu hlasovat už 24. listopadu. Tehdy byl ovšem tento bod z jednání zastupitelstva stažen a město tímto prodlením přišlo o desetitisíce korun. Součástí projektu přednádraží je totiž i příprava protihlukové stěny. A když nebylo rozhodnuto o demolici domu, stavební firma začala s přípravnými pracemi.
„Přípravné práce stavby protihlukové zdi jsem nemohl zastavit. Celkově tam už byly náklady ve výši asi 100 tisíc korun. Myslím, že pokud by se o demolici hlasovalo už v listopadu, tak bychom tuto částku ušetřili," řekl vedoucí odboru majetku a investic magistrátu Jaroslav Hruška.


description: Pardubice – Ve Společenském a výstavním centru Ideon se ode dneška až do neděle 18. prosince uskuteční 22. ročník prodejní výstavy Pardubické Vánoce.

title: Pardubické Vánoce: Tradiční trhy až do neděle v Ideonu


description: Pardubice - Sbírka ve Východočeském divadle vynesla přes 22 tisíc.

title: Na Štědrý den si lidé našli cestu na zámek i do divadla


title: „Stávající koalice na radnici je kompaktní,“ říká primátor

maintext:
Pardubice – Jak vidí závěr roku 2016 primátor Pardubic Martin Charvát?
Martin CharvátFoto: DENÍK/Jiří Sejkora
Co považujete za úspěch současné koalice na pardubické radnici v poslední době?
Podařilo se nám schválit rozpočet na rok 2017, který je velmi proinvestičně naladěn. Rozhodně není schodkový, jak tvrdí opozice. Chceme dotáhnout přestavbu přednádraží a letištního terminálu. Rok 2017 bude hlavně rokem příprav na projekty z ITI Hradecko-pardubické aglomerace. Mělo by jít o nový inteligentní dopravní systém, který má lépe reagovat na aktuální dopravní situaci ve městě. Máme v plánu koncepčně řešit území Na Spravedlnosti, o které se nám hlásí developeři, a dokončit cyklostezku do Dražkovic.
Jak to vypadá aktuálně kolem koupě majoritního podílu v hokejovém klubu HC Dynamo Pardubiceod současného vlastníka Romana Šmidberského?
Momentálně se finalizuje audit. Mezi vánočními svátky by měl být hotový materiál pro zastupitele města, které chceme 2. ledna pozvat na jednání. Tam by-chom si měli neveřejně vyříkat všechny pohledy na tento problém. Rádi bychom našli v zastupitelstvu rozumnou shodu. Naší prioritou je získat zpět majorituv pardubickém hokejovém klubu. Bez něj by aréna, do které se investovalo skoro 3/4 miliardy korun, byla jednoznačně ztrátová. A my nehodláme mít cirkusové šapitó bez artistů.
Má město v úmyslu být dlouhodobě vlastníkem hokejového klubu?
To rozhodně ne. Uvidíme, jaké budou nálady v jednotlivých klubech zastupitelů města, ale my bychom rádi chtěli mít vliv na to, kdo bude novým většinovým vlastníkem hokejového klubu. Samozřejmě budeme rádi, když se celá situace vyřeší co nej-dříve. Na druhou stranu zdůrazňuji, že já osobně nemám ambice řídit sportovní stránku klubu. Z toho důvodu jsem jasně deklaroval, že jsem oslovil ke spolupráci tři významné hokejové osobnosti Pardubic – Vladimíra Martince, Dušana Salfického a Petra Čáslavu.
V jaké fázi jsou jednání týkající se budovy ČSOB Pojišťovny na Masarykově náměstí, z které by se mělo stát nové sídlo pardubické radnice?
V tuto chvíli je míč na straně ČSOB Pojišťovny. Magistrát je k jednání připraven. Čekáme na postoj vedení pojišťovny, která nyní musí rozhodnout, jakou lokalitu si vybere pro výstavbu své nové budovy. Jasno by mělo být na začátku ledna příštího roku.
Velkým tématem byla před volbami do zastupitelstev problematika obvodů. Jsou podle vás v Pardubicích potřeba a vyhovuje vám stávající model jejich fungování?
Hnutí ANO nikdy neříkalo, že by chtělo obvody zrušit. Osobně jsem vždycky vnímal obvody pozitivně. Se starosty máme pravidelná setkání. Pro obvody jsme vyčlenili určitou částku na jejich nejaktuálnější potřeby a je na nich, jak s ní naloží. Myslím, že se u starostů podařilo, že s magistrátem spolupracují. Je jedno, z jaké jsou strany. Domnívám se, že mezi námi není žádné pnutí jako v případě bývalého vedení města. Kdybychom se neustále hádali, bylo by to k ničemu. A málokdo udělal ve svých obvodech tolik práce, jako v minulosti například Jiří Srbek, Jaroslav Kňava či Vítězslav Štěpánek. Kdyby obvody neexistovaly, řada investic by se vůbec nerealizovala.
Se starosty viditelné pnutí cítit není, zatímco s opozicí v zastupitelstvu asi vztahy nejsou, velmi diplomaticky řečeno, zrovna idylické...
Chci zdůraznit, že stávající koalice na pardubické radnici je kompaktní. V tomto ohledu je klid. Opozice si nastavila svůj styl jednání. Možná je to tím, že celorepubliková nálada je vyhrocená, společnost se do jisté míry polarizuje. Člověk si může sednout za stůl s někým, kdo chce diskutovat. Mrzí mě, že se teď neustále politikaří a je jedno, jestli ze strany koalice nebo opozice. Pokud ale přijdou výpady, které nerespektují principy korektního jednání, tak na ně prostě musím reagovat.


title: Žáci z Pardubic si vyměnili ozdoby s protějšky ze zahraničí

maintext:
Pardubice – Žáci pardubických základních škol na Dubině a v Polabinách v Prodloužené ulici vyrobili na podzim vánoční ozdoby.
Ilustrační fotoFoto: DENÍK/Jiří Sejkora
Nepověsili je však na stromek u své školy. Zabalili je a poslali společně se zprávou o tom, jak se slaví Vánoce u nás, do jiných evropských škol. Oplátkou pak dostali vánoční ozdoby ze zahraničí. To všechno se stalo díky akci Evropská vánoční výměna dekorací, která se letos konala již pojedenácté. Zúčastnily se jí základní školy z 25 evropských států. Evropské vánoční stromy, které jsou ověšeny ozdobami ze zúčastněných škol, naleznete nejen v dotčených školách, ale i v infocentru pod Zelenou bránou, kde je jeden exemplář mezinárodně ozdobeného stromu vystaven do 31. prosince.
Jaroslav Preisler


title: Svatá rodina je zpět v centru Pardubic. Oprava se podařila

maintext:
Pardubice - Dřevěný betlém se vrátil na Pernštýnské náměstí. Sochy jsou zabezpečeny lanky.
Rozsvěcení vánočního stromu na pardubickém Pernštýnském náměstí.Foto: DENÍK/Jiří Sejkora
„Vraťte nám betlém," zlobili se začátkem tohoto týdne na sociálních sítích mnozí Pardubáci.
Hned po nedělních vánočních trzích totiž zmizely z Pernštýnského náměstí dřevěné postavy, které obyvatele a návštěvníky města provází adventem již několik let. Jak informovalo rozladěné občany pardubické kulturní centrum, jesličky potřebovaly nutně opravu.
„Na konstrukci betléma jsme našli technickou závadu, která musela být kvůli bezpečnosti návštěvníků odstraněna," uvedla na pravou míru „zmizení" betléma Tereza Břízová z Kulturního centra Pardubice.
Střechu betlémského přístřešku pracovníci centra opravili a lépe upevnili, aby ji neohrozil ani silnější vítr, či vrstva sněhu.
Sochy byly také narychlo zabezpečeny ocelovými lanky proti krádeži, protože se již na noc nebudou z náměstí stěhovat do galerie Mázhaus, jelikož ta je mezi svátky uzavřena. Včera se betlém po nezbytných úpravách vrátil zpět na své místo na Pernštýnském náměstí, kde bude k vidění až do Tří králů.
Oblíbená dřevěná svatá rodina již několikrát čelila útoku nenechavců. Před lety došlo k odcizení sochy Ježíška, vloni prý na čas zmizel i beránek, který se ale později našel.


title: Novou radní se stala Ivana Dolečková

maintext:
Pardubice - Opozice se pokusila odvolat radního Novohradského.
Jaroslav MenšíkFoto: DENÍK/Jiří Sejkora
Novou pardubickou radní se ve čtvrtek stala Ivana Dolečková (ANO). Ta nahradila starostu prvního městského obvodu Jaroslava Menšíka, který z funkce odstoupil. Pro Dolečkovou, která se profesně už 25 let pohybuje v sociální oblasti, hlasovalo 22 zastupitelů.
Nástup Dolečkové nemusel být jedinou změnou v radě. Opozice se totiž pokusila odvolat Vítězslava Novohradského (ČSSD). Důvodem byla jeho žádost o poskytnutí dotace Nadačnímu fondu Naše nemocnice, který sám založil. Tuto žádost prošetřoval kontrolní výbor.
„Překvapuje mě, že se k celé problematice vůbec nevyjádřil, když to byl on, kdo na jednání rady vehementně obhajoval dotaci pro tento fond, aniž by oznámil, že je jeho zakladatelem," vysvětlil opoziční zastupitel Petr Klimpl (ODS), který odvolání navrhl.
Pro ale hlasovalo pouze 12 zastupitelů. Při předchozích jednáních už se opozice neúspěšně pokoušela odvolat náměstkyni Helenu Dvořáčkovou či bývalého radního Menšíka.


title: Ledovka na Pardubicku. Silnice jsou místy jako sklo

maintext:
Pardubicko - Ledový potah silnic zavinil od rána několik dopravních nehod.
Ilustrační fotoFoto: DENÍK/Jiří Sejkora
Ledovka na Pardubicku proměnila 23. prosince silnice v kluziště a dopravní nehody na sebe nenechaly dlouho čekat. Nejvážnější byl asi střet osobního vozu a trolejbusu na Dašické ulici v Pardubicích.
"Řidička jedoucí proti trolejbusu vozidlo přibrzdila a to se na ledu dostalo do protisměru, kde se bočně střetlo s trolejbusem. Žena utrpěla lehké zranění, se kterým byla převezena do nemocnice k ošetření," uvedla mluvčí pardubické policie Eva Maturová.
Pobodný osud toto ráno potkal i dalších osm řidičů. Bouralo se na rosickém nadjezdu, dvě nehody se staly na čtyřproudu mezi Pardubicemi a Hradcem Králové, u Chvojence skončilo v příkopu nákladní vozidlo, které museli vytahovat hasiči. Ti už v půl páté v Horních Ředicích vyprošťovali a převraceli zpět na kola nákladní vozidlo, které skončilo na boku.
"Hlášena byla také kvůli ledovce zcela nesjízdná silnice z Býště na Třebechovice. Vzhledem k tomu, že silnice na mnoha místech stále ještě jsou namrzlé, vyzýváme řidiče k co možná největší opatrnosti," dodává Eva Maturová.


description: Pardubice - Projektovým manažerem má být Libor Matoušek. Pardubickému magistrátu se prý osvědčil.

title: Kdo má radnici „pohlídat“ přestavbu Letního stadionu?


description: Pardubice - V Pardubické nemocnici teď mezi dětmi letí basketbal a pastelky v ruce. Na dětské chirurgii začalo již čtvrté kolo soutěže BasketMalování.

title: Děti v nemocnici teď malují s pardubickými baskeťáky


description: Pardubice - Rozpočet Pardubic na rok 2017 schválili zastupitelé jednohlasně a tak, jak byl navržen. Žádný z pozměňujících návrhů ve čtvrtek…

title: Rozpočet je schválený, nejvíce peněz jde na dopravu

maintext:
Pardubice - Rozpočet Pardubic na rok 2017 schválili zastupitelé jednohlasně a tak, jak byl navržen. Žádný z pozměňujících návrhů ve čtvrtek zastupitelstvem neprošel.
Ilustrační fotoFoto: DENÍK/Tomáš Kubelka
„Daňové příjmy jsou naplánovány velmi konzervativně, zhruba na úrovni letošního roku, jen s mírným navýšením. Předpokládáme, že na účtech města zůstane na konci tohoto roku přes 600 milionů korun a všechny budou zapojeny do rozpočtu. Takže bude rozpočet vyrovnaný, i když při porovnání příjmů a výdajů vypadá schodkový," vysvětlil náměstek primátora Jiří Rozinek, který má na starosti městské finance.
JE ROZPOČET NA ROK 2017 SCHODKOVÝ?
Právě na tom, jestli rozpočet je, nebo není schodkový, se zastupitelé nemohli shodnout.
„Popírání toho, že máme schodkový rozpočet, mi přijde úsměvné. Přitom je to napsáno přímo v důvodové zprávě," podotkl šéf kontrolního výboru Karel Haas.
„Rozpočet není schodkový, příjmy jsou stejné jako výdaje a je jedno, jestli jsou ty příjmy převedené z předchozího roku. Je to jen způsob sestavování rozpočtu," hájil koaliční návrh náměstek primátora Jan Řehounek.
Především zástupcům ODS vadilo, že je podle nich v rozpočtu příliš mnoho peněz vyhrazeno na výdaje jako pohoštění či propagace města. „Saldo běžného rozpočtu je jen 30 milionů, před deseti lety bylo o 100 milionů větší, takže se investiční akce realizovaly snadněji. Peníze se zbytečně projídají. Jsou tu velké výdaje na věci jako pohoštění, zahraniční služební cesty, propagaci města, vydávání časopisu a podobně. Říkám to už třetí rok po sobě," nechal se slyšet opoziční zastupitel Petr Klimpl.
Podle primátora Pardubic Martina Charváta ale výdaje na občerstvení či dary dosahovaly podobné výše i za vlády ODS. „Přijde mi to jako gesto pro občany. Je jednoduché říct: pojďme šetřit, ale nikdo neříká, kde se dá ušetřit. Je pravda, že velkou částku dáváme třeba za časopis To jsou Pardubice a který slouží k propagaci města. My se nebráníme diskusi na téma, jestli město takový časopis potřebuje," řekl Martin Charvát.
Celkové příjmy i výdaje by příští rok měly být 2,264 miliardy korun. Nejvíce peněz dá město na dopravu a dopravní infrastrukturu.
„Když započítáme i peníze pro Dopravní podnik města Pardubic, tak dáváme na dopravu 712 milionů korun, což je vlastně třetina rozpočtu. Pro školství je pak určeno 213 milionů, pro kulturu zhruba 80 milionů a na sport půjde 69 milionů," uvedl Jiří Rozinek.
NA MĚŘENÍ RYCHLOSTI DOSTANOU DVA MILIONY
Výdaje na dopravu asi nikoho nepřekvapily, ovšem našly se i položky rozpočtu, které vzbudily větší ohlas.
„Překvapilo mě, že v rozpočtu Městské policie Pardubice jsou dva miliony korun na úsekové měření rychlosti. Přitom jsme se v zastupitelstvu shodli na tom, že nechceme jít cestou represí," poznamenal Karel Haas.
Podle primátora ovšem úsekové měření nelze považovat za represivní opatření. „Měření není represe, navíc to nebude natajno. Je to prvek, který zklidňuje dopravu," sdělil primátor.
Přesvědčení o nutnosti této investice ovšem nejsou ani všichni členové radniční koalice.
„V dopravní komisi jsme to zvažovali z různých úhlů pohledu. Nejprve jsem byl pro toto úsekové měření rychlosti, ale když jsem zjistil, jak to bude softwarově a personálně náročné, tak musím hlasovat proti. Kdyby se místo toho najali dva strážníci, tak to dopravu zklidní víc," uvedl radní Libor Slezák.


description: Pardubice - Předčasný ježíšek… Doba vánočních večírků je tady. Tento je ale specifický. Nepobývali totiž spolu zaměstnanci jedné firmy.

title: Výherci Tipligy vzali útokem pardubický pivovar


title: Porušují v Perníkové chaloupce "babišným" zákon?

maintext:
Ráby - „Žádné výrazně negativní reakce jsme u našich hostů zatím nezaznamenali," řekl Luděk Šorm.
Ilustrační fotoFoto: DENÍK/Jiří Sejkora
Desetikorunou proti miliardáři. Tak by se dal ve zkratce popsat boj provozovatele Perníkové chaloupky Luďka Šorma, který od začátku měsíce vybírá od svých zákazníků „babišné" ve výši 10 korun jako poplatek za službu „zaevidování do elektronické evidence tržeb" (EET).
ŽÁDNÉ NEGATIVNÍ REAKCE ZATÍM NEJSOU
„Žádné výrazně negativní reakce jsme u našich hostů zatím nezaznamenali. Ani tržby nám neklesají. Lidé oceňují, že jsme nezdražili produkty, které tu prodáváme. Tímto krokem jim dáváme možnost přemýšlet o tom, co má větší hodnotu, jestli lízátko za čtyři koruny nebo zavedení sankcí ze strany ministerstva financí v případě nesplnění této nové povinnosti. Přestože podnikatelé nemají možnost přímo ovlivnit řadu faktorů, jako je například kvalita internetového připojení, mohou případné pokuty dosáhnout částky až půl milionu korun. To by byl pro drobné živnostníky ekonomický trest smrti," vysvětlil svůj postoj Luděk Šorm.
Pokud navíc zákazníci v Perníkové chaloupce utratí více než 99 korun, jsou účtenky od speciálního poplatku osvobozeny. „Stává se, že když přijdou chlapi na pivo, platí dohromady na jednu účtenku," přiznal Luděk Šorm, který už si za tento postup vysloužil veřejnou kritiku od České obchodní inspekce (ČOI).
„Z médií jsem se dozvěděl, že se úřadům 'babišné' nelíbí a že prý porušuji zákon. Tak jsem se hned na ČOI i ministerstvu financí písemně dotázal, jak konkrétně. Zatím jsem žádnou odpověď nedostal," divil se Luděk Šorm.
„Stát by neměl o někom beztrestně tvrdit, že porušuje zákon. Mluvčí ČOI mě tak veřejně v médiích osočil, aniž by předtím někdo zahájil správní řízení! Pokud vím, ani žádná kontrola u nás oficiálně nebyla," poznamenal provozovatel Perníkové chaloupky Luděk Šorm.
„Je absurdní, aby v právním státě úředník zoufale hledal nějaké porušení zákona, které by pak podnikateli přišil," reagoval europoslanec Petr Mach a zdůraznil, že pokud bude provozovateli Perníkové chaloupky udělena podle něj nefér pokuta, je připraven mu ji pomoci uhradit ze svého fondu proti státní šikaně.
ÚČTENKOVÁ LOTERIE AŽ PŘED VOLBAMI
„Vím, že bojuji desetikorunou proti miliardáři. Jsem jako mravenec, který když štípne krysu, tak ta si toho ani nevšimne. Ale kdyby to udělalo tisíc mravenců, asi by to už znát bylo," nastínil Luděk Šorm, jemuž vadí, že ministr financí Andrej Babiš plánuje spustit účtenkovou loterii až před začátkem kampaně do sněmovních voleb. „Nechápu, proč loterie nepoběží dříve. Rozhodně odmítám platit za svoje peníze kampaň hnutí ANO," upozornil.
„Nápad Luďka Šorma je chytrý. Byl bych rád, kdyby se jím inspirovalo co nejvíce hospodských. Snad by potom lidé pochopili, o co vlastně jde. Stát si vymýšlí neustále nové a nové nesmyslné povinnosti a hází je na bedra těch, co už je přestávají být schopni unést. A Andrej Babiš zatím své vlastní firmě odpouští daně v řádu stamilionů korun," dodal Petr Mach.


description: Kofola si znepřátelila některé lidi v Českém ráji. Těm vadí, že ve svém závodě v Mnichově Hradišti vyrábí pramenitou vodu s názvem Sedmihorka. Stejnojmenný pramen ale vyvěrá v osadě Sedmihorky v Českém ráji a od roku 1842 zásoboval zdejší lázně.

title: Kofola štve lidi z Českého ráje. Stolní vodu nazvala po léčivé Sedmihorce


description: Vánoční svátky s horečkami a kašlem. Křeče v břiše, zvracení a průjmy na Štědrý den. Konec letošního roku doprovázejí v mnoha rodinách v Libereckém kraji nepříjemné nemoci. Podle lékařů jich v uplynulém týdnu přibylo.

title: Chřipka pokazila Vánoce. Spousta dětí marodí i před Novým rokem


description: Na symbol starých českých Vánoc, salaš s ovečkami, narazíte v Jizerských horách stále častěji. Na okraji Tanvaldu, v osadě Žďár, je má i lesní inženýr Vlastislav Fejkl.

title: V Jizerských horách přibývá salaší. Vzniklo dokonce i Ovčácké fórum


description: Od 10. ledna začne platit nová vyhláška, která úplně zakáže hazard v ulicích Liberce. Protestují proti ní primátor i někteří zastupitelé. Podle nich podpoří černý hazard a odlije z města peníze.

title: Miliony z hazardu budou chybět, kritizují vyhlášku liberečtí zastupitelé

maintext:
Loni vyhnali jablonečtí zastupitelé herny a kasina ze svého města. Jenže netrvalo ani rok a zase je tam začali povolovat. Nejdříve tři, později jedenáct. Letos v prosinci vyhlásili nulovou toleranci hazardu i liberečtí zastupitelé.
Od 10. ledna 2017 vejde v platnost nová vyhláška, která zcela zakáže hazard v ulicích krajského města. Ubývat ale nezačnou herny hned, ale až v průběhu roku, protože radnice musí nechat doběhnout již vydané licence. Zcela bez nich tak bude Liberec až v roce 2018. A už nyní někteří politici upozorňují na to, že úplný zákaz hazardu je nesmysl a nepřinese žádoucí efekt.
Primátor: Miliony se přesunou do sousedních měst
„Sociálně patologické jevy už řešil zákon o hazardu tím, že každý hráč musí být registrován a do herny se nedostane třeba ten, kdo pobírá dávky nebo je na úřadu práce. Takže kolegové zastupitelé tímhle nic nevyřešili a mě zajímá, kde vezmou těch 50 až 60 milionů, které nám teď budou v rozpočtu chybět, a které vlastně jenom přesunuli do sousedních měst,“ upozornil primátor Liberce Tibor Batthyány.
Ten se obává, že v Liberci se nakonec stane to stejné, co v sousedním Jablonci. „Bojím se, že v březnu nebo v dubnu přijde někdo s tím, že bychom mohli třeba čtyři kasina povolit. To pak povede k velmi korupčnímu jednání. Nechápu, že se zastupitelé nepoučili v Jablonci, kde šli cestou nulové tolerance, aby tam pak začali postupně herny zase povolovat,“ prohlásil.
Původně šly do zastupitelstva dva návrhy, jak hazard v Liberci regulovat. První z nich povoloval pouze kasina s živou hrou, ten druhý počítal s úplným zákazem hazardních her. A ten také nakonec podpořila těsná většina zastupitelů. Kromě Změny pro Liberec pro něj hlasovali i někteří politici ze Starostů pro Liberecký kraj (SLK), ČSSD, KSČM a zastupitelka Zora Machartová.
„Není to dobře. Je tady zkušenost jiných měst, které to zkusily a pak se zase vrátily zpět. Začne bujet akorát černý hazard, nebo pololegální kvízomaty, které nejsou ani povolené ani zakázané, ale město z nich nic nemá. Stejně tak to bude i s hraním po internetu. Ať se nám to líbí nebo ne, jde o legální podnikání a já bych rád věděl, kde chtějí na radnici nahradit těch šedesát milionů, které jsou v rozpočtovém výhledu,“ upozornil Jiří Šolc, zastupitel za SLK.
Mohla by vzniknout až dvě legální kasina
Podle Josefa Šedlbauera ze Změny pro Liberec, který nulovou toleranci navrhl, není strašení černým hazardem na místě. „Jsou to jen výkřiky. Stále platí, že v současné situaci bychom považovali za přijatelné mít ve městě jedno až dvě místa na kasino, aby existovala i legální alternativa. Budeme na tom pracovat,“ podotkl zastupitel a radní.
Naopak Lubomír Šlapka, ředitel Mostu k naději, organizace, která pomáhá lidem se závislostmi, novou vyhlášku s nadšením vítá. „Je to výborný krok a městu to jenom prospěje. A není nutné se obávat, že teď gambleři začnou hromadně odjíždět za automaty do jiných měst. Když nemají zdroj ve své blízkosti, tak je to tolik neláká,“ vysvětlil ředitel.
V nejistotě jsou však zatím samotní provozovatelé heren a kasin. „Nevíme, co budeme dělat dál, jestli zavřeme nebo počkáme, zda se vyhláška ještě nezmění. Je to pro nás překvapení,“ prohlásil jeden z provozovatelů herny v centru města, který si nepřál sdělit své jméno.


description: Sám byl kdysi islámským uprchlíkem z Bosny, který neznal jazyk, zvyky ani české prostředí. Dnes je Zlatko „Bajo“ Ganibegovič, majitel liberecké pizzerie Maškovka. Klidně zajde na pivo a k tomu si dá vepřové. A dokonce slaví i Vánoce.

title: Kdo nepracuje, ať odejde. Já se přizpůsobil, říká muslim Bajo z Liberce

maintext:
Jste původem z Bosny. Jak a kdy jste se vlastně ocitnul v Československu?
Psal se rok 1992, v Jugoslávii právě vypukla válka. Nejdřív jsem utekl do Slovinska, pak do Itálie, Rakouska a nakonec do Německa. Tam jsem potkal svoji tehdejší manželku Ilonu, která pocházela z Turnova. Odešel jsem za ní.
Válka se vás dotýkala osobně, bál jste se o život?
Jako muslim jsem to měl těžké, z jedné strany na nás útočili Srbové, z druhé Chorvati. Bál jsem se o život. Moje rodina tam ale zůstala, mám tam dodnes dva bratry a maminku s tatínkem. Jezdím je každý rok navštěvovat.
Netoužil jste se někdy vrátit?
Země už je 20 let po válce, ale je neuvěřitelně zchudlá. 40 procent lidí je bez práce. Lidé tam nemají moc dobrou budoucnost. Vracet se tam natrvalo už nebudu. Sice nám po válce říkali, že můžeme přijít zpátky budovat novou zem, ale já už zapustil kořeny tady v Česku.
Zlatko „Bajo“ Ganibegovič pochází z Bosny, dnes je majitelem liberecké pizzerie Maškovka.
Byl pro vás příjezd do tehdejšího Československa velkou změnou?
Obrovskou! Po Bavorsku a Mnichově, kde jsem do té doby žil, mě tu čekaly šedivé paneláky, špinavé ulice a podivný postkomunistický systém. Pak jsem si ale vydělal nějaké peníze a začal tuto zemi vnímat i jinak. Hlavně mně učarovala zdejší příroda. A vy Češi jste mě naučili cestovat.
Jak vás Češi přijali, byl jste pro ně exot?
Trochu jo, zpočátku. Já ale o svém původu moc nemluvil a naučil se s každým vycházet dobře. Je to zvláštní, ale za celou dobu jsem neměl jediný konflikt.
Rozuměl jste češtině?
Vůbec. Učil jsem se, ale pomalu. Uměl jsem jen italsky a německy, což mi tu v 90. letech bylo k ničemu. Dodnes nemluvím česky úplně dobře, jako moje dcera, která tu už vyrůstala celý život. Mám dvě dcery. Jedna žije v Norsku s mojí první ženou, druhé je 13 let a žije se mnou.
Vy o sobě netajíte, že jste muslim. Říkal jste to o sobě i tenkrát?
Řekl jsem to hned na začátku, ale nikdo to kupodivu neřešil. Ono nás tu moc není, takže lidé ani nevěděli, co by si měli myslet.
Takže nálada společnosti vůči muslimům je horší teď než kdysi?
Islám má ten problém, že Češi jsou konzervativní národ, nedůvěřivý. Hodně tu fungují dezinformace, rozmohla se některá lživá média. Házejí všechny muslimy do jednoho pytle.
Balkánští muslimové jsou tedy jiní, než arabští?
Muslimové z Bosny jsou jiní než arabští muslimové snad ve všem. My žili po staletí pospolu s katolíky, pravoslavnými, cikány, se Srby... Muslimové u nás nikdy nebyli teroristé, my nemáme s Araby společnou ani kulturu. Jsme post-osmanští muslimové. Trpěli jsme osmanské Turky 500 let. Vy jste tu trpěli Rusy 20 let, to jen pro představu.
Islám byl uzákoněn na našem území již v roce 1912, paradoxně nejhorší situaci tu má teď, nikoliv za komunismu, který na něj hleděl jako na mizející náboženství, o které se nezajímal. Vnímáte to stejně?
Spousta lidí tohle vůbec neví. Být muslim může znamenat spoustu věcí. Já nejsem praktikující, takže rád piju víno, navštěvuji diskotéky, žiji velmi liberálně.
Zlatko „Bajo“ Ganibegovič pochází z Bosny, dnes je majitelem liberecké pizzerie Maškovka.
První muslimové tu přitom byli právě z čerstvě připojené Bosny a Hercegoviny k Rakousko-Uhersku v roce 1908.
Bosenští muslimové byli v rakouskouherské armádě, spolu s Čechy a Slováky. Bosna byla součást říše. Takže jsme byli původně jeden stát. A myslím, že lidé na Balkáně mají dodnes Čechy velmi rádi, Češi tam podnikají a mají dobrou pověst.
Myslíte, že dnes by už život praktikujícího muslima v Liberci byl jednodušší? Nevím, jestli je tu nějaká modlitebna.
O to se nezajímám, nemodlím se. Vím o tom, že arabští muslimové mají v Liberci jakousi modlitebnu, kde se v pátek scházejí. Ale žije tu i dost muslimů původem z Palestiny, Libanonu, dokonce i ruští muslimové. Já mám víru pouze v sobě. Řídím se tím, co mě učila moje maminka: Dělej vše poctivě a nedělej druhým zlo a nemusíš se modlit.
Držíte třeba alespoň Ramadán?
Nedržím, ačkoliv vím, že Ramadán drží i ti nejvolnější muslimové, kteří třeba pijí alkohol, což jinak není dovolené. Já bych to nevydržel. Být celý měsíc přes den bez vody, jídla, cigaret... Snad kdybych měl pevnou vůli, asi bych to zvládl. Ale tu já nemám.
Co si myslíte o současné nenávisti části společnosti k čemukoliv muslimskému?
Já jsem českým občanem už 15 let a žádnou nenávist nepociťuji. Ovšem já se přizpůsobil. Rozumím tomu, že to Češi chtějí od všech příchozích. Osobně znám řadu muslimů, ať už Arabů, Balkánců nebo Palesticů, kteří tu spořádaně žijí a pracují. Asimilovali se. Když sem jde někdo, kdo nechce pracovat, měli by ho odsud vyhostit.
Takže se s ostatními muslimy stýkáte?
Liberecké znám snad všechny, ale nedá se říct, že bychom byli kamarádi. Prostě se zdravíme a normálně spolu vycházíme. Já jsem tu 15 let Araby zaměstnával a nikdy jsem s žádným neměl problémy.
Jaké největší předsudky vůči islámu Češi mají?
Čechům vadí to, že muslimové jsou jiní. Otáčejí se k nim zády. Ale to není dobrá politika. Muslimové z chudých zemí jsou snadno zfanatizovatelní, dají se lehce zneužít.
Nebojíte se trochu, že kvůli své filozofii jste pro muslimy odpadlík a pro nemuslimy naopak něco neuchopitelného?
Určitě pro ně takový jsem. Ale dobrý muslim a dobrý katolík mají přece hodně společného, oba jsou slušní a pozitivní lidé, kteří pomáhají svému okolí.
Znáte hnutí Islám v ČR nechceme a jiná podobná hnutí? Co si o nich myslíte?
Mně až tak nevadí. Do Česka se nemají pouštět špatní lidé, jenom kvalitní a vzdělaní, které potřebujeme. Pustit je sem a pak je zavírat do ghett a stavět ohrady by nebylo řešení. Němci nás balkánské muslimy, kteří utekli před válkou, zaměstnali. Když válka skončila, polovina z nás se vrátila domů, další polovina se asimilovala. Myslím, že v Česku by to mohlo fungovat podobně, problém ovšem je, že Češi nechtějí nikoho.
A myslíte, že mezi uprchlíky jsou i ti kvalitní lidé, o nichž mluvíte?
Nevím. Sýrie měla před válkou nulovou negramotnost, vysokou zaměstnanost a byla vyspělým státem. Strach z těch lidí a utíkání od problému jej nevyřeší.
Co když uprchlíci v Evropě chtějí jen dosáhnout našich výhod a nepodílet se na jejich budování?
Ale takové jde poznat, takové bych odsud vyhostil. Pusťme sem jen prověřené lidi, co chtějí pracovat a zařadit se. Podívejte, v Německu je 7 milionů muslimů, žijí tam už 50 let, ve Francii je stejný počet Alžířanů. Donedávna to soužití celkem fungovalo. Každý Francouz má dva Araby jako kamarády. Říkají o nich sice, že jsou špatní, ale chodí k nim na jídlo a mají jednoho Mohameda jako kamaráda. Jsou na ně zvyklí. Češi tu moc cizinců neznají a proto se jich bojí.
Právě vrcholí advent, muslimové však Vánoce ze zřejmého důvodu neslaví. Vy jste se i v tomto integroval, že?
Zpočátku pro mě byly Vánoce problém, ale manželka chtěla, abych je respektoval. A já to udělal. Dnes už s Vánoci nemám problém.
Jak tedy bude vypadat váš Štědrý den?
Budu doma koukat na pohádky, s přítelkyní si rozdáme dárky. Tradice jsou dobrá věc. U vás třeba na Velikonoce zdobíte kraslice, muslimové zabíjejí berana a maso rozdávají chudým. Jsou to pěkné zvyky a vůbec v ničem se nevylučují. Mohammed řekl o katolících, že jsou to jeho přátelé. Islám je jediné nekřesťanské náboženství, co uznává Ježíše.
A co bude na vaší vánoční tabuli?
Kapra nejím, takže si dám pečené jehněčí, tradiční bosenské jídlo. Pro nás je to sváteční pokrm. Potom baklavu, sladký dezert. Je dobrý, ale na Evropana moc sladký.
Je to už 20 let, kdy jste v Turnově založil pizzerii Maškovka, o pár let později i v Liberci. Dá se říct, že jste zdejší lidi naučil jíst pizzu. Byly ty začátky krušné?
Opravím vás, první pizzerie v Liberci byla kousek od muzea, další pak byla v Jablonci nad Nisou. Já byl až třetí. Ale prvenství mám v tom, že jsem přivezl originální italskou pec na pizzu. Začátky byly těžké, neměl jsem peníze a podmínky k podnikání byly blbé. Začínal jsem od nuly. Ale chodilo tehdy víc lidí. Dnes je větší konkurence.
Turnovské pizzerie jste se ale zbavil, je to tak?
Když jsme se s ženou rozváděli, zeptal jsem se jí, kterou z nich chce. Nechala si turnovskou Maškovku a já zůstal v Liberci. Ona to ale dělá dobře.
Jak vidím ze změn v interiéru liberecké Maškovky, pizzy už se lidi přejedli a stavíte jim tu rybí restauraci. Proč?
Každá hospoda chce čas od času změnu konceptu. Já vždy dělám to, co ostatní nedělají. A kvalitní rybí restaurace tu chyběla. Postavil jsem tu dvoupatrovou dřevěnou pirátskou loď a dětskou ponorku. Dělám tu čerstvé ryby, mořské plody. Italská kuchyň tu ale zůstává.
Vztah Čechů k rybím pokrmům se tedy změnil?
Češi se občas ryb bojí, ale já je naučím je jíst (smích).


description: Lehnout si do obří sítě, ugrilovat maso a odpočinout si v samém centru města. Tak by chtěli studenti z libereckého Parlamentu mladých trávit čas v novém parku, který pod jejich rukama vzniká na místě zanedbané zahrady za Liebiegovým palácem.

title: Liberečtí studenti navrhli nový park, bude tam gril i obří houpací síť


description: Někteří ji nenávidí, protože pohled na domečky v kopci a rozbořené fabriky vídají při každodenní cestě do práce, jiní ji milují pro její jedinečnost či svéráznost. Tramvajová trať linky číslo 11 z Liberce do Jablonce se dočkala literárního zpracování v podobě nové knihy Tramvestie od Pavla Novotného.

title: Horská dráha i mučírna. O tramvaji z Liberce do Jablonce vznikla kniha

maintext:
Proseč výhybna
zelenej zavlažovací barel
co je tohle? montážní rampa?
skokanskej můstek pod tramvaj?
– je to podepřený tyčí
trčí to nad tratí
a je to tak krátký
že by se do toho dalo
najet jenom půlautem
ale přitom ani není jak
stojí to v louce
vrata se škleběj do nikam
už je to pryč
– co to bylo?


maintext:
Psychiatrii v Liberci čeká oprava za 150 milionů. Přibudou lůžka i poradny
14:00 , aktualizováno 14:00
Psychiatrické oddělení v liberecké nemocnici má projít velkou rekonstrukcí. Přibude více lůžek i specializované poradny. Projekt za 150 milionů korun už leží na ministerstvu pro místní rozvoj, to rozhodne, zda peníze do krajského města pošle. Pokud ano, rekonstrukce by měla začít za dva roky.


description: Vlci letos na Českolipsku podle oficiální statistiky zadávili pátou ovci. Ve skutečnosti ale zvířat ulovili víc. V září poprvé útočili v obci Bezděz v uzavřeném objektu.

title: Vlci opět útočili. Jsme pro ně jako lednička, říká majitel ovcí

maintext:
„Naposledy u nás byli na Václava. Myslím ale, že k útoku zase dojde. Beru to zatím sportovně, i když se mi dobře nespí, těžko říct, kdy zase přijdou,“ řekl chovatel Martin Líman.
Vlci mu už zadávili sedm ovcí. Náhradu od státu ale dostal jen za tři. Zbylá zvířata byla jehňata a nepodařilo se dohledat jejich zbytky. To je nezbytná podmínka poskytnutí finanční náhrady.
„Vnímám to jako problém, útoků už u nás bylo několik, na druhou stranu pokaždé u jednoho chovatele. Žije u lesa a otázkou je, jestli má stádo dobře zabezpečené,“ zmínil starosta obce Bezděz Jaroslav Cinkl. „Je možné, že tam zrovna vlci mají teritorium a troufnou si,“ dodal starosta Cinkl.
Oslík spouští alarm
Chovatel Líman připravuje určitá opatření.
„Vypadá to, že jsem pro ně opravdu otevřená lednice. Vlci se ale postupně otrkali, podruhé už ovci spořádali na oplocené pastvině. Patrně navíc podle ochranářů učí lovit vlčata. Nepomůže ani elektrický ohradník, podhrabou se. Když mají hlad a cítí jednoduchou kořist, pasivní překážky pro ně nic nejsou,“ zdůraznil Líman a dodal: „Chystáme se pořídit si oslíka. Nemá rád psovité šelmy a pokud by vlci přišli, měl by spustit ‚alarm‘.“
„Myslím, že lidé tu strach nemají. Asi kdyby vlci zaútočili na více místech, začali by to řešit víc. Vlci už ale začínají k tomuto místu patřit,“ míní starosta Bezdězu.
Podle údajů krajského úřadu se dosud na Českolipsku pohybovalo sedm vlků. Mohli ale mít štěňata nebo přecházet do či z Německa.
Liberecký kraj poskytne poškozenému majiteli náhradu škody ve výši 2,2 tisíce korun. Letos už krajský úřad přijal pět žádostí o náhradu škody způsobenou vlkem. Celkem za téměř 39 tisíc korun.
Stejný majitel dostane odškodné už potřetí. „Škodu majiteli ovce vyplatí Liberecký kraj, který má pro tento případ k dispozici dotaci od ministerstva financí vyhrazenou právě pro náhradu škody způsobenou vybranými zvláště chráněnými živočichy, mezi které vlci patří,“ zmínil radní Jiří Löffelmann.


description: Po Liberci za 89 korun, po Jablonci za 69, mezi oběma městy za 199. Nová taxislužba Vi3, jejíž logo i barevné provedení vozů vzbuzuje vzpomínky na žlutobílé vozy komunistické Veřejné bezpečnosti, vnesla svými lidovými cenami paniku mezi zavedené taxislužby. A neobešlo se to bez odezvy.

title: Taxíky v barvách VB se nelíbí konkurenci. Řidičům vyhrožují

maintext:
Taxíky Vi3 jezdí v obou největších městech Libereckého kraje od konce října. Jednotnou cenou za přepravu po městě drtí konkurenci. Ta službu označuje za podvodnou, majitelé „esenbáckých“ droček ale oponují, že minimalizací nákladů se dá jezdit takhle levně.
„Máme ekonomická auta Fabie na plyn. Nemusíme si platit štafl. Ujetý kilometr nás vyjde na korunu padesát, takže pod náklady určitě nejezdíme. Zavedené taxislužby mají často luxusní auta s vysokou spotřebou a ještě si platí drahé stání. Jejich druh práce je čekat tři hodiny na zákazníka a pak ho odvézt. My jezdíme jen na objednávku a nezastavíme se,“ hájí službu Lukáš Valko, spolumajitel pražské firmy Original Zone, která žlutobílé taxíky provozuje. V Liberci a Jablonci jich má 14, firma ale působí ještě v Pardubicích a Havířově. V plánu má expandovat i do dalších měst.
Podezřelý byznys a švindl, zlobí se konkurent
Cenami pod sto korun za odvoz po Liberci firma naštvala ostatní taxikáře. Ti účtují zpravidla cenu za kilometr, která se tak v přepočtu stává více než dvakrát tak drahou, než u Vi3. Při cestě mimo katastr Liberce přitom i Vi3 mají pevnou taxu 19 korun, i ta je o deset korun za kilometr levnější než většina taxislužeb.
„Podle mě je to dumpingová cena. Nevím, v čem mají započítaný pneuservis, opravy vozů, pojištění a školení řidičů. Za tak nízké ceny se jezdit nedá. Je to podezřelý byznys a věřím, že zákazníci tenhle švindl brzy prohlédnou a odvrátí se od nich,“ zlobí se Jiří Kupilík, majitel Profi Taxi, které v Liberci působí 10 let.
Shodně mluví i další taxikáři. Jan Matoušek z Presto Taxi soudí, že cenová politika Vi3 má jen nalákat nové zákazníky za cenu snížení kvality přepravy. „Já mám například mercedes třídy E, jsem schopen vůz přistavit okamžitě. Oni mají fabie a na přistavení se čeká třeba hodinu, protože nestíhají. Prostě cílí na nízkopříjmové skupiny lidí, protože pro vysokoškoláka může být 89 nebo 130 korun už znatelný rozdíl,“ zamýšlí se taxikář.
Taxislužba cílí na studenty
S tím souhlasí i představitelé Vi3 taxi. „My oslovujeme jinou klientelu než oni. Hlavně studenty a lidi, co doposud taxíkem vůbec nejezdili,“ vysvětluje Valko.
Nenávist mezi taxikáři už došla tak daleko, že žlutobílé taxíky se staly terčem útoků. Policie v Jablonci nad Nisou musela řešit propíchané pneumatiky, kameny vražené na čelní skla i výhrůžky. „Ty lidi známe, máme je na palubních kamerách. Jde o pořád ty stejné jedince. Našemu kolegovi v Jablonci vyhrožovali zabitím, což řešila tamní kriminálka. Od té doby je trochu pokoj. Naštěstí se ale většina konkurence chová vůči nám slušně,“ připustil Valko.
Nelibost konkurence poznal i Adam Hromada, taxikář Vi3. „Vezl jsem klienta po Jablonci. Konkurenční taxík na mně byl nalepený a celou cestu mě sledoval. Snažil se mě blokovat a omezovat mě. Klientovi to bylo nepříjemné, bál se. Bylo to jasné zastrašování,“ svěřil se taxikář.
Taxíky Vi3 musí čelit i dezinformační kampani na sociálních sítích, kde se o jejich službách píše se záměrným despektem a lživě. Například, že 89 korun po městě musí platit každý pasažér v autě a že řidiči nemají zkoušky z libereckého místopisu. Ty přitom liberecká vyhláška nařizuje.
Adam Hromada je skládal 14 měsíců, jak byly těžké. Denně najezdí po Liberci i 500 kilometrů, průměrně zvládne 35 jízd. Nejčastěji vozí studenty od nádraží na koleje do Harcova, důchodce do Kauflandu a Lidlu nebo do nemocnice a zaměstnance do firem v průmyslových zónách.


description: Otevřeno dvanáct hodin každý pracovní den a dokonce i v průběhu letních prázdnin. Takový má mít provoz nová školka, kterou pro své zaměstnance chystá Krajská nemocnice v Liberci. Stavba školky přijde na 25 milionů korun a vzniknout má v Klášterní ulici kousek od nemocničních pavilonů.

title: Liberecká nemocnice chce postavit vlastní školku. Místo najde 120 dětí


description: Ještě posledních pár dní do konce letošního roku využívají odboráři v Libereckém kraji, aby vyjednali ve zdejších fabrikách zvýšení platů. Někde už si mohou zatleskat, například v Benteleru mají jít mzdy nahoru o více než šest procent. Jinde jim nabízená částka ale nestačí a chtějí víc.

title: Firmy v kraji zvedají platy. Kdo nepřidá, přijde o kvalitní zaměstnance

maintext:
„Sice je doba, kdy jsou na tom zaměstnavatelé dobře, ale ta naše pozice pro jednání je stále stejně těžká jako v předchozích letech. Jsou podniky, které nabízejí třeba jen jedno procento navíc anebo navýšení mezd v průměru. Ale na to my nehrajeme, chceme, aby to bylo stejné procento nebo částka pro všechny, ne jen pro vyvolené,“ vysvětlil Milan Šubrt, krajský předseda Asociace odborových svazů.
Zatím nejúspěšnější byli odboráři v Benteleru, který vyrábí díly pro automobilový průmysl. Ve svých závodech v Liberci, Jablonci nad Nisou, Chrastavě na Liberecku a Rumburku zaměstnává bezmála dva a půl tisíce lidí.
Průměrná mzda podle obchodního rejstříku se pohybuje kolem pětatřiceti tisíc korun, bez vedoucích pracovníků. V příštím roce vzroste díky více než šestiprocentnímu navýšení o dvanáct set korun.
Odborář: Třináctý plat zaměstnance udrží
Nárůst mezd v Benteleru se tak řadí k nejvyšším v kraji. A podle Šubrta je to jen logický krok, jakým si chtějí v podniku udržet kvalitní pracovníky. „Ostatní firmy o ně mají obrovský zájem, protože vědí, že lidé z Benteleru jsou vysoce kvalifikovaní. Proto je třeba ve firmě i nadstandardní třináctý plat, který tam zaměstnance udrží. Myslím, že do budoucna podniky, které nepůjdou tímto směrem, budou mít velké problémy. Zaměstnance si už nyní začínají mezi sebou přetahovat. Chybějí operátoři, elektroúdržbáři, seřizovači. Na trhu práce v současné době schází v celé republice 140 tisíc lidí,“ doplnil Šubrt.
V kraji se zvýší průměrná mzda i v Denso Air Systems v liberecké průmyslové zóně, a to o dva tisíce korun. Nyní se tam pohybuje kolem dvaceti tisíc. „O tisíc korun se navýší tarif v dané platové třídě, a dalších tisíc korun závisí na docházce.
V Grupo Antolin, které má závody v Liberci a Turnově, jsme ještě jednání neskončili, momentálně jsme na nabídce čtyřprocentního navýšení platů, ale říkáme, že je to málo a chceme jít ještě výš,“ zdůraznil odborář. Průměrná mzda je nyní kolem šestadvaceti tisíc korun.
„Ve velkém Densu stále vyjednáváme, máme čas až do dubna. Je tam teď nový japonský prezident, tak se tak navzájem zatím oťukáváme. Ale i Denso musí udělat ve výši platů velký krok dopředu, jinak ztratí zaměstnance,“ dodal Šubrt.
Firmy se o zaměstnance přetahují
O navyšování platů se baví i v Magně Bohemia. „V tuto chvíli jsme v kolektivním vyjednávání, bavíme se o určitém procentu, ale oficiálně zatím nemůžu sdělit přesnou výši,“ sdělil Jiří Bulíček, personální ředitel libereckého závodu. Také v Magně stále shánějí nové pracovníky. Potřebují obsadit jak operátory výroby, tak i technické pozice.
„Letos byl hodně vidět fenomén přetahování zaměstnanců mezi jednotlivými firmami. Měli jsme už třeba téměř podepsanou smlouvu s novým zaměstnancem, který si to ale nakonec rozmyslel, protože firma, z níž odcházel, naši nabídku přeplatila, aby u nich zůstal,“ popsal praktiky ředitel. Kromě finanční motivace podle něj funguje i pracovní prostředí, a také benefity, které firma nabízí.
O tři procenta si příští rok přilepší rovněž zaměstnanci státního podniku Diamo, kde pracuje 2548 lidí, jejichž průměrná hrubá mzda dosahuje na téměř 29 tisíc korun. Kvůli odchodům do důchodu tu shánějí zejména technické a dělnické profese. „Nejvíce usilujeme o techniky v oblasti hornictví, elektrotechniky, chemie a strojírenství, kterých je na trhu práce v současné době nedostatek,“ řekla Pavlína Sachová z tiskového oddělení firmy.
Polepší si i lékaři či sestry v nemocnicích
Zvedat platy se chystají i nemocnice v kraji. V některých z nich ještě stále jednají s odboráři. „Jsme připraveni zvýšit platy o sedm procent, což odpovídá objemu uvedenému v úhradové vyhlášce pro příští rok. Lékaři však požadují ještě vyšší navýšení mezd za ústavní pohotovostní služby, na čemž se zatím nemůžeme dohodnout,“ prohlásil Jiří Kalenský, ředitel jilemnické nemocnice.
Ta proto požádala svého zřizovatele, tedy město, o dotaci ve výši zhruba jedenáct milionů korun. Zatím ale bez úspěchu. Průměrný plat v nemocnici dosahuje v současné době 34 160 korun. Příští rok by se mohl zvýšit o tři tisíce.
Až o deset procent by mohly růst platy také v liberecké krajské nemocnici. Zatím mají jistých šest a půl procenta, které pokryje změna úhradové vyhlášky.
„Hledáme ještě ale další zdroje, jak se dostat až na těch deset procent. Žádná z nemocnic nedostává navíc peníze na mzdy, to se děje pouze indexací úhradové vyhlášky, která je vázána na výkonnost zdravotnického zařízení. Do rozpočtu nemocnice ale zasáhlo na příští rok i zvýšení minimální mzdy pro naše dělníky a některé pracovníky. To pro nás představuje sedm milionů navíc,“ vysvětlil Luděk Nečesaný, ředitel nemocnice.
„Každý rok jsme zvedli celkové mzdy v rozmezí sedmi až devíti procent. Díky přesunu náročné medicíny do Liberce máme o patnáct až dvacet sester více než před dvěma lety, stejně jako lékařů. A i kvůli náročným výkonům musíme mít konkurenční mzdy,“ zmínil ředitel.
Nemocnice má dohromady 2700 zaměstnanců, průměrný plat lékaře je 73 tisíc korun, zdravotní sestry pak třiatřicet tisíc korun. Do částky jsou ale zahrnuty i platy sester, které pracují na specializovaných odděleních a jejich mzdy jsou vyšší než u všeobecné sestry. Ta pobírá reálně kolem 20 až 25 tisíc korun.
Zvyšování mezd v příštím roce se netýká nezdravotníků. Ti dostávali přidáno už v polovině loňského roku, aby si je nemocnice udržela.
„Průmyslové podniky nám totiž nezdravotní pracovníky často přetahují,“ upozornil Jan Rais, technický ředitel nemocnice.


description: O práci u policie projevily v Libereckém kraji zájem desítky lidí, sítem testů prochází jen část z nich. Nyní skládali fyzické zkoušky, samozřejmě bez ohledu na počasí.

title: Třicet kliků, běh na kilometr. Adepti na policisty dřou i v mrazech

maintext:
Zima krutě řeže do nosu a zalézá pod nehty. Na atletickém oválu v liberecké Jeronýmově ulici ze sebe ale právě sedm mladých lidí mačká poslední zbytky sil, aby se jim podařilo změnit život.
Zarytě běhají a klikují, protože jim právě absolvované fyzické testy mohou otevřít dveře ke státní policii. Psychickými, na kterých pohoří zhruba 60 procent zájemců o policejní práci, už prošli.
„Nejtěžší byl asi ten kilometr, byla na to strašná zima. Ale s časem 4:47 jsem se vešla do limitu,“ raduje se jednadvacetiletá Kristýna Lexová. Kdyby uběhla kilometr za 5:15, dostala by pouhé čtyři body. Delší čas by už znamenal neúspěch.
Ženy jsou v psychotestech vyrovnané mužům
Pokud ale uchazeč jednou disciplínou projde jen těsně, v další musí výrazně zabrat. U kliků, běhu na kilometr, člunkového běhu na 4 krát deset metrů a celomotorického testu musí získat 36 bodů.
„Mnoho účastníků neuspěje, často to ale zkouší znovu za rok, až natrénují. Obecně platí, že ženy jsou v psychotestech vyrovnané mužům, ve fyzický testech ale prochází mnohem méně žen,“ řekl Miroslav Lelek, vedoucí personálního odboru krajského ředitelství policie.
Kristýně Lexové jako hokejové útočnici není sport cizí. Jak ale říká, poslední tři měsíce dennodenně tvrdě trénovala, aby nepohořela.
„Hodně jsem se zlepšila. Nakonec pro mě byly nejlehčí kliky. Udělala jsem jich třicet jedna,“ raduje se dívka, která kvůli vidině práce u policie opustila místo v Praze a vrátila se do Liberce.
„Už na základní škole jsem si přála být u policie. Je to pro mě akční a zajímavé. Láká mě kriminálka,“ zamýšlí se Kristýna, které se právě její sen začíná zhmotňovat: „Chybí mi už jen zdravotní prohlídka po Novém roce. Jestli projdu, můžu nastoupit.“
„Pokud se člověk připravuje, není to extrémně náročné, dá se to zvládnout. Taky jsem ale trénoval. Kdybych jen tak vstal ze židle, asi bych neprošel,“ zhodnotil zase obtížnost fyzických testů Miroslav Jánský.
Také jemu je jednadvacet let a vystudoval střední ekonomickou školu. Raději ale bude nosit pistoli a dělat akčnější práci, než je vysedávání v kanceláři. „Těším se a jsem zvědavý. Je to zaměstnání, které má myslím pro lidi smysl, není to jen kvůli penězům,“ nepochybuje Miroslav Jánský, že k policii nastoupí.
Nábor každou středu
Policie od léta každou středu pořádala nábor v Kavárně Pošta. Poslední proběhl v tomto týdnu. „Od začátku roku jsme zaevidovali 197 vážných zájemců. Z nich jsme do konce listopadu při psychologickém vyšetření otestovali 168 uchazečů. Z toho bylo 119 mužů a 78 žen. Úspěšných bylo 75 lidí. Z nich jsme přijali 49,“ řekl Lelek.
V Libereckém kraji je nyní 1316 policistů. Do plných stavů jich k prvnímu prosinci chybělo 22. Zatím se chybějící policisty nedaří nabrat.
Nástupní plat je u policie 18 560 korun. Po absolvování roční přípravy dostane nový policista podle svého zařazení od 22 do 23 tisíc korun. Součástí služebního příjmu je i zvláštní příplatek, který je v Libereckém kraji v rozmezí 3,8 až 4,7 tisíc korun. A také osobní ohodnocení nebo příplatek za vedení. Ekonomické vyhlídky motivují spíš mladší lidi.
„Nejčastěji mají zájem o práci u policie lidé do pětadvaceti let. Těch je tak osmdesát procent. Je pravda, že mají perspektivu celoživotního vzdělávání. Nástupní plat pro pětačtyřicetiletého člověka už není tak zajímavý,“ dodal Lelek.


description: Výcvikové zařízení služební kynologie celní správy v Heřmanicích na Liberecku funguje od roku 1996 a v příštích letech má projít velkou rekonstrukcí. „Chceme vystavět novou výcvikovou halu i multifunkční sklad. Spočítané to je na čtrnáct milionů korun,“ říká vedoucí střediska Josef Dušánek.

title: Pes najde drogu i v kanystru s benzinem, jen v lidském těle ji neobjeví

maintext:
Začínal pouze s jedním kolegou, v jedné kanceláři, s jedním skladem pro omamné látky a k dispozici měli jednu avii na převoz psovodů a psů. Dnes, po dvaceti letech, stojí v areálu moderní psinec s šestadvaceti kotci a v pokojích tu ubytovávají tuzemské i zahraniční psovody, kteří přijíždějí na kurzy.
V Heřmanicích jste od samého začátku. Jak jste se k této práci dostal?
Do roku 1995 jsem měl soukromou výcvikovou školu v Liberci. Tehdy se zastřelil kynolog, který měl u celníků na starosti výcvik psovodů, a tak mě oslovil ředitel celní správy, zda bych k nim nenastoupil. V Heřmanicích vyrostla tato budova pro celníky v roce 1993, byly tu čtyři kotce pro služební psy. Jenže poté, co zelenou hranici začala střežit cizinecká policie a celní správa zůstala pouze na hraničních přechodech, začalo se řešit využití celého objektu. Chvíli jsme tu žili s celní stanicí společně, a pak, 2. září 1996 vzniklo výcvikové středisko a začali jsme tu dělat kurzy pro celou republiku. V té chvíli ještě bylo druhé výcvikové středisko v Horní Libce, určené pro výcvik všestranných psů a obranářů. Jenže to potom zaniklo a všechno přešlo do Heřmanic.
Takže dnes jste jediným střediskem v republice, které připravuje psovody a cvičí služební psy?
Ano. V letech 2004 až 2005 se celý areál modernizoval, postavil se nový psinec, což je kruhová stavba, kde je 26 kotců. Je to dobře vymyšlené, psi na sebe nevidí, vstupuje se k nim pouze vnitřkem, nechodí se před kotci, takže je tam klid. Navíc kotce jsou vytápěné, což oceňují pro svá zvířata hlavně zahraniční psovodi, kteří jsou zvyklí na jiné teplotní podmínky. Pro nás bylo rovněž důležité, že jsme v květnu 2005 obdrželi mezinárodní certifikát světové celní organizace, a to jako druhé středisko na světě. V současné době jich je dohromady sedm, které toto uznání mají. Díky tomu jsme mohli zahájit výcvikové zahraniční kurzy.
V čem se výcvik za těch dvacet let změnil?
Ve všem. Dříve se cvičilo klasickou metodou. Značení bylo aktivní, když pes načichal látku, tak ji označil hrabáním, zpočátku se tolerovalo i kousání a štěkání. Jenže poté, co i v naší republice začala jezdit drahá auta, tak už takové značení nebylo žádoucí. Také jsme potřebovali, aby psi vyhledávali látku na osobách. Pokud by škrábali a kousali, tak by zničili oděv, poničili auto, nebo mohli i zranit. V současné době tedy cvičíme pasivním způsobem. Když pes látku najde, jednoduše zamrzne na místě a čeká na odměnu. Ta přichází přes klikr, cvakací pomůcku, která psovi oznamuje, že pracoval správně, a že přijde odměna v podobě krmení nebo míčku. Je to velmi moderní metodika, kterou se teď snaží ubírat většina bezpečnostních sborů. Musí být použita hlavně u výbušnin, tam je jakýkoli pohyb i zvuk nežádoucí.
Stává se vám, že na kurzy přijdou psovodi, kteří na tu práci nemají předpoklady?
Občas se to stane. Máme ve smlouvě, že do dvaceti dnů můžeme vyměnit psa i psovoda. Někdy musíme přecvičovat psy, kteří jsou zvyklí na aktivní značení. Problém nastane i v okamžiku, kdy přijde psovod, který začíná a psa drží v ruce poprvé. Kvůli vízům mají zahraniční účastníci kurz třináctitýdenní, což je kolikrát velmi hraniční. Teď nám sem třeba celní správa z Peru poslala dva psy, abychom je naučili vyhledávat drogy a peníze. Jenže to jedno zvíře má vžitou nedůvěru k lidem. Pro instruktora to bylo velmi těžké překonat a stále to není ideální. Ale ty psy prostě vyměnit nemůžeme, přivezli si je s sebou a platí u nich velmi přísná karanténní opatření, která probíhají tři měsíce dopředu.
Dříve se hodně používali k výcviku němečtí ovčáci. Stále to platí?
Němečtí ovčáci se stále používají, ale kolega, který dělá výkupy, musí prohlédnout daleko více zvířat, aby vybral ta vhodná. Mají totiž velké zdravotní problémy a polovinu zvířat tak vracíme. Dříve se cvičili i labradoři, ale ti už jsou dnes braní více jako společenské plemeno, než pracovní. Ideální jsou teď pro nás belgičtí ovčáci, jsou pracovití, aktivní, energičtí a nemají zdravotní problémy.
Kdy můžete začít s výcvikem?
Tak ideální je to od štěněte, ale stejně na deseti až dvanácti měsících musí projít klasickým výkupem. A tam může psovod zjistit, že investoval měsíce energii i peníze do psa, který se na výcvik nehodí, a to hlavně kvůli zdravotním problémům. Kosti rostou do osmnácti měsíců, ale už na těch deseti je veterinář schopný rozeznat, zda tam není poškození.
A co se stane se zvířaty, které už patří do služebního důchodu?
Tak většinou do devíti, deseti let pes vydrží ve službě. Pokud nemá psovod možnost nechat si ho doma, protože se začíná starat o nového, pak ho nabídne do střediska a my se snažíme najít nějaký jiný vhodný domov. Třeba jen tady v Heřmanicích už máme tři lidi, kteří si vzali našeho psa na dožití domů. Já tvrdím, že by si zasloužil i nějakou rentu od státu, protože přece jenom to krmivo a léky také nejsou zadarmo. Nicméně, většinou, když nabíráme nové psovody, musejí prokázat, že mají možnost chovat psa doma, a to i víc, než jen jednoho.
Když se vrátíme do minulosti, jaké látky psi nejčastěji vyhledávali?
V počátcích, v sedmdesátých letech byli prakticky jen drogaři, i když těch drog bylo za bývalého režimu poměrně málo. Až po devadesátém roce začal velký boom, jak u drog, tak později se k tomu přidal tabák. Ve velkém se pašovaly cigarety, určitá skupina lidí, která dříve pracovala v textilních fabrikách zakládala tržnice, v nichž se pak velké množství nelegálních cigaret hromadilo. Jeden z našich tabákových psů měl například záchyt, u něhož byl daňový únik až 27 milionů korun. Postupně jsme začali přibírat i další kategorie. Cvičili jsme na zbraně, pak i na ptačí chřipku. Po Anglii byla naše republika druhým státem, kde psi na letišti hledali opeřence. Vzpomínám si, že jsme museli obětovat loveckého psa, původně cvičeného na drogy. Nevěděli jsme, jestli se pak bude soustředit jen na ptáky, a drogy úplně vytěsní. Nakonec nás překvapil, že zvládal obojí. Ale jako první šel vždy k pašovaným zvířatům. A je to i logické, jako lovecký pes k tomu měl blíž.
Kurzy u vás ale absolvují hodně i psovodi z exotických států, kteří vyžadují výcvik na bankovky. Je těžké na to psy naučit?
Je to stejné jako s drogami, zbraněmi nebo tabákem. Pes pozná bankovku podle pachu barvy, která se na ně používá. Je to takový poslední trend, v současné době na ně máme naučené dva psy a další tři chystáme. A podporuje nás v tom i pan ministr financí Andrej Babiš. Zadržené bankovky, které jsou nadlimitní, jdou totiž přímo do státní kasy. Je to tedy čistý výdělek (smích).
Vzpomenete si na některý neobvyklý záchyt?
Těch byla spousta. Psovod například zastavil pekařské auto a pes se o něj velmi zajímal. Nedal si říci, dokud auto řidič neotevřel. V dodávce sice byl skutečně chleba, ale když jeden bochník vzal psovod do ruku, tak se mu zdál moc lehký. Rozlomil jej a uvnitř byl karton cigaret. A stejně tak i ve všech ostatních šiškách.
Jak dlouho výcvik trvá?
Patnáct týdnů pro české psovody, třináct pro zahraniční. A pak se samozřejmě ještě docvičuje v rámci služby. Začínáme s výcvikem ve středisku, kdy se učí základní věci a vtiskávají se mu pachy, pak už vyjíždí ven, do reálných situací, aby byl připraven na akce.
Pašeráci se snaží zboží co nejlépe ukrýt, není ani výjimkou, že třeba drogy hodí do kanystru s benzinem. Jak moc tím mohou psa zmást?
Víte, čich psa je úžasný a nenahradí ho sebelepší moderní přístroje. Osvědčují se u epileptiků, u nichž rozpoznají dopředu, že přijde záchvat. Jsou schopni detekovat i rakovinotvorné buňky a odhalí v zárodku i tuberkulózu. Ale samozřejmě u pašovaného zboží záleží, jak dlouho je založené, jaké je ten den počasí, tlak vzduchu, jestli je vakuově zabalené. Ale psa zmátne máloco a pachy, které jsou navíc, ho spíše zaujmou. Co neodhalí, to jsou polykači, tedy lidé, kteří zboží pašují ve svých útrobách. Na ně se přijde spíše kvůli tipu, jinak ne, ostatně ani bychom to neměli jak trénovat, málokdo by byl ochoten dělat figuranta.
Plánujete rozšíření střediska. Kdy by mělo k rekonstrukci dojít?
Přikoupili jsme pozemek a připravena je studie na výstavbu výcvikové haly, multifunkční haly se skladovým hospodářstvím. Rozšířit a zmodernizovat chceme i ubytování. Dnes mají pouze dva pokoje vlastní sociální zařízení, u ostatních je společné. My chceme, aby každý pokoj byl dvoulůžkový a měl svou kuchyňku, protože ne všichni cizinci si zvyknou na naši stravu. Počítáme i s velkou školící místností a takovou reprezentativní síní tradic, protože máme spoustu suvenýrů a pohárů a nemáme je kde vystavit. Chceme osadit i novou kotelnu, kde počítáme s úsporou milion korun ročně na topení, protože místo elektriky budeme mít plyn. A vybudujeme i spojovací krček mezi budovami, aby se nechodilo přes dvůr. Rekonstrukce má začít příští rok výstavbou výcvikové haly. Původně měla trvat čtyři roky, ale doufejme, že se to podaří zkrátit na polovinu. Přece jenom pracovat na staveništi není úplně ideální.


description: Sedmnáctiletá Alena Brabencová je jedinou studentkou z Libereckého kraje, která získala milionové stipendium a gymnázium v Mimoni vyměnila za prestižní internátní školu Reddam House Berkshire v jižní Anglii. Už čtvrt roku zde studuje literaturu, historii a byznys, v budoucnu by chtěla absolvovat Oxford.

title: Známky tady nemají význam, říká dívka z Mimoně, která studuje v Anglii

maintext:
Proč jste se rozhodla pro Anglii?
Cítila jsem, že český vzdělávací systém mi úplně nevyhovuje, a tak jsem zjišťovala různé informace o jiných systémech a o tom, jak se vlastně člověk může učit efektivně a zároveň hravě a účinně. Anglický systém je jedinečný tím, že se žáci orientují mnohem dříve na oblast, ve které chtějí v budoucnu působit. To bylo velmi lákavé, jelikož jako extrémně humanitní člověk studující na gymnáziu mě myšlenka studia předmětů, které mě opravdu zajímají a které si užívám a chci o nich vědět co nejvíce, opravdu lákala.
Jak velká vlastně byla částka, kterou jste ve stipendiu získala na studium v Anglii?
Bylo mi nabídnuto plné stipendium, které zprostředkovala pražská Nadace OSF společně s britskou organizací HMC - toto stipendium tvoří částka 30 000 liber, což je přibližně milion korun.
Jaké jsou vaše dojmy?
V Anglii jsem zatím strávila přes dva a půl měsíce a jsem nadšená! Prvních pár týdnů bylo opravdu těžkých a plně jsem si uvědomovala, jak mám vlastně naši domovinu ráda a jak moc mi chybí má rodina, oblíbené kavárny, české jídlo, ale i třeba volné odpoledne, kdy jsem si mohla lehnout do postele a celý den jenom číst oblíbenou knihu. Prvně jsem se hodně divila, že je tady velké teplo a několik prvních týdnů ani skoro nepršelo!
V čem se nejvíc liší anglické a české školství?
Úplně ve všem! Angličané začínají studovat o rok dříve a v 11.ročníku (třídě) dělají závěrečné zkoušky ze všech předmětů a na poslední dva ročníky školy mají šanci se specifikovat na tři až čtyři předměty, které je opravdu zajímají a chtěli by se jim věnovat v budoucnosti. Střední školu zakončí A-levels, což je ekvivalent české maturity. Nemám stálou třídu, ale mám na každý předmět úplně jiné spolužáky, a třídy jsou mnohem menší, aby se zachoval určitý osobnostní přístup a byl i prostor k diskuzi - na každém předmětu není více jak deset lidí. Hodiny tu jsou velmi interaktivní, zábavné a uvolněné, učí se tu hrou a zábavou, ale zároveň mají učitelé velmi velká očekávání na domácí přípravu a samostudium.
A jak je to podle vás v Česku?
V České republice je vyžadováno, obzvlášť na gymnáziích, pohlcení a zapamatování si obrovského množství informací z mnoha oblastí, ale realita je taková, že to je pro studenta, který jen sedí ve třídě a poslouchá, nepředstavitelné. To je asi největší rozdíl - zde se prostředí naprosto liší, lidé se tu chtějí vzdělávat a mají potřebu zjišťovat informace, plní všechny dlouhé úkoly a opravdu se o předmět zajímají.
Přikládá se tam větší význam známkám než u nás?
Známky tady vlastně nemají vůbec žádný význam. Slouží pouze jako reflexe pro žáka i pro učitele, kde se žák může zlepšit a učitel mu poskytne rady a doporučení, jak se vylepšit. Známky dostáváme z pravidelných testů, které píšeme každý týden, a také z větších úkolů. Průměrná známka pak tvoří naši známku na konci roku na vysvědčení. Jedná se ale jen o papír pro rodiče a mnohem větší důraz je kladen na učitelský komentář o žákovi a o tom, jak prospívá a jak se chová ve třídě. Záleží však na známkách ze závěrečných zkoušek A-levels, jelikož na základě toho se odvíjí úspěšnost přihlášky na britské univerzity.
Jak jste přijala anglickou kuchyni? Mají nějakou specialitu, kterou nepozřete?
Jídlo je tady velmi pestré a nevaří se tady pouze anglická kuchyně. Je tu obrovský výběr každý den - několik hlavních jídel, salátový bar, ovocný bar, dezerty, polévky... Vždy si tedy najdu něco, na co mám chuť. Nejsem ale velká fanynka snídaňových pečených fazolí.
Anglické školy jsou typické nošením uniforem. Vadí vám to? A vnímáte pokusy některých dívek posouvat hranice?
Na mé škole jsou uniformy povinné jen do ročníku 11 a tak jako studentka 12. ročníku musím pouze dodržovat formální dress code, což mi problém opravdu nedělá. Myslím si, že se o posouvání hranic nedá hovořit, jelikož všichni jsou tu velmi formální a slušní.
Jaký je vlastně život na internátu? Jsou tam tvrdé podmínky?
Boarding je jedna z nejlepších věcí na celé škole. Jsou tu studenti z mnoha zemí, a tak se prolínají kultury a to je skvělé. Je tu velmi rodinná atmosféra a člověk má stále kamarády u sebe a nemusí se dívat na filmy sám. Má česká kamarádka bydlí v pokoji, který sousedí s mým, a tak na sebe vždy můžeme jenom zaťukat. Podmínky jsou rozhodně dost tvrdé - dny máme naplánované a režim se musí dodržovat, jinak člověku hrozí demerity, černé puntíky, v případě dvanácti demeritů se již vyhazuje ze školy. Je povinné chodit včas, v případě opuštění koleje se člověk musí odepsat na ́sign-out sheet ́ a napsat, v kolik odchází, kdy se vrátí, od koho dostal povolení a poté se také musí zapsat při příchodu zpět. Pro některé studenty je problém učit se celé dvě hodiny každý den, ale s tím problémy nemám.
Co vám na životě v Anglii vadí? Měla jste někdy chuť se na to vykašlat a vrátit se domů?
Úplně mi nevyhovuje anglická přetvářka, jejich hodnoty a britský přístup k ostatním lidem. Nesvítí moc slunce a lidé se příliš nesmějí, z toho se někdy cítím docela smutně a vzpomínám na šťastné chvilky, které jsem v Česku prožila. To jsou chvíle, kdy se mi stýská po domově. Samozřejmě ale vždy pominou a já si uvědomím, že je to tu vlastně skvělé a je to výborná zkušenost.


description: Zachránili ji před nástupem komunistů po první světové válce v Číně a spolu s dalšími kulturními památkami odvezli na Taiwan. Tady ji v roce 1997 vykoupili čeští botanici a svůj nový domov našla na dalších dvacet let ve skleníku Bonsai centra v Libčanech u Hradce Králové. Teď bude 337 let stará bonsaj ozdobou liberecké botanické zahrady.

title: Botanická zahrada získala 337 let starou bonsaj. Strom pomáhá proti bolesti


description: Hasiči na Českolipsku zachraňovali koloucha, který uvázl v úzké průrvě mezi skalami. Záchrana se podařila a hasiči zvíře vrátili do volné přírody.

title: Kolouch spadl do úzké skalní průrvy, vyprostili ho až hasiči


description: Hokejisté Liberce si připsali čtvrtou tříbodovou výhru za sebou. Ve středečním zápase 33. kola extraligy zvítězili ve Zlíně 3:2 a v tabulce zůstali druzí.

title: Liberečtí hokejisté porazili Zlín i potřetí v sezoně

maintext:
„Pečlivě jsme se připravovali na soupeře, který po změně trenéra předvádí dobrý a aktivní hokej. Kromě několika zbytečných vyloučených v závěru jsme byli trpěliví a nepustili jsme houževnatého protivníka k vyrovnání,“ řekl liberecký kouč Filip Pešán.
Zlín je oblíbeným soupeřem úřadujících mistrů republiky, porazili ho i ve třetím letošním utkání. Liberec nebyl v úvodní třetině lepším týmem, ale dokázal být efektivní a v 16. minutě šel do vedení, když Bartovič uklidil odražený puk do odkryté zlínské klece. Ve druhé části Bílí Tygři domácí tým jasně přestříleli, jenže gólu se nedočkali, i když šance Radivojeviče po něm volala. Vzrušující chvíle, které rozhodly utkání, přišly až v úvodu závěrečné třetiny.
A byla to opravdová smršť! Nejprve Okál ve vlastním oslabení využil kiksu v liberecké rozehrávce a srovnal na 1:1. Liberecký brankář Roman Will, který do té doby letos od Zlína nedostal ani gól, přišel o čisté konto s tímto soupeřem po dlouhých osmi třetinách. Jenže vzápětí byl vyloučen zlínský Kubiš a Liberec dokázal na úder Zlína už po 16 vteřinách ve dvojnásobné přesilovce odpovědět gólem Svačiny. Za necelou minutu Tygři po brance Bližňáka odskočili na rozdíl dvou gólů, a tím utkání definitivně zlomili.
Zlínu se sice ve 48. minutě podařilo snížit, víc už však nedokázal ani při závěrečné power-play.
Hokejisté Liberce se s kalendářním rokem 2016 rozloučí zítra před domácím publikem utkáním proti Olomouci.


description: Primátor přípravu územního plánu neurychlí a práci stavebního úřadu by měla prověřit najatá firma v hloubkovém auditu. Myslí si to odvolaná náměstkyně pro územní plánování Karolína Hrbková ze Změny. O svůj post přišla na posledním předvánočním zastupitelstvu na návrh primátora Tibora Batthyányho (tehdy ještě z ANO) a odstartovala se tak krize na liberecké radnici.

title: Já jsem neselhala, to spíš primátor, tvrdí odvolaná náměstkyně Hrbková

maintext:
Krátce po vašem odvolání byla zrušena liberecká buňka ANO a o členství tak přišel primátor Batthyány, který vás na zastupitelstvu nečekaně navrhl odvolat. Cítíte satisfakci?
To ne, spíš to naznačuje, jak to bylo s naší vzájemnou nekomunikací. Vypadá to tak, že to, co bylo vyčítáno mně, se dělo v liberecké buňce ANO.
Primátor odvolání vysvětlil vaším manažerským selháním. Že se kvůli vám zpomalovala příprava územního plánu. Šlo postupovat rychleji?
Je to složitá záležitost. Když se objeví problém, začne se řešit, ty problémy ale zdržují. Myslím, že jsem postupovala správně. Manažerské selhání vidím spíš u pana primátora v souvislosti se způsobem mého odvolání.
Proč jste prosazovala přepracování územního plánu, které přineslo zdržení?
Lidé nám dali nejvíc mandátů a my jsme chtěli vytvořit rovnováhu mezi zastavitelným a nezastavitelným územím, která v předchozí verzi územního plánu připravené náměstkem Rutkovským chyběla. Chtěli jsme chránit veřejný zájem.
Pan Rutkovský nicméně tvrdil, že se plán mohl za krátkou dobu vydat, kdyby se řádně projednal.
Není to pravda. Sice se mohl veřejně projednat, ale byl tam nesouhlas krajské hygienické stanice a podmínka vydání územní studie zeleně. Tvrzení, že se dal vydat za tři měsíce, je nepravdivé.
Cítila jste při přípravě územního plánu tlaky?
To víte, že ano. Ty jsou vždycky. Spousta věcí byly drobnosti. Ale hraje se také o stovky milionů.
A jaké tlaky?
Šlo třeba o plochy pro průmysl. V Liberci je s nimi problém. I když tu třeba máme obrovský brownfield -slévárnu, který se nedaří zrevitalizovat. Nebo se jednalo o plochy, které lidé v minulosti nabyli jako nezastavitelné pozemky zeleně a teď urputně tlačí na to, aby se staly zastavitelnými. Tam, kde to bylo možné, jsme lidem vycházeli vstříc. Když to ale bylo proti koncepci, která musí být v územním plánování nad jednotlivými zájmy, tak byli ti lidé nespokojení. Nejkratší cestou si šli stěžovat k panu primátorovi.
Máte konkrétní příklad toho, co chtěl někdo změnit?
Dlouhodobě byly tlaky na zástavbu ploch pro průmysl v Machníně. Je to hodně problematické. Jsou tam nesouhlasy dotčených orgánů, dokonce ani předchozí návrh vzniklý za náměstka Rutkovského nepočítal v konečné fázi s touto plochou mezi zastavitelnými pozemky. Opakovaně byl tlak z několika stran ať už našeho koaličního partnera nebo majitele pozemků. I přes nesouhlas místních. Byla jsem opakovaně vyzývána, ať je tato plocha v těch zastavitelných pozemcích. Bez ohledu na to, že by to zdrželo vydání územního plánu.
Co územní plán nejvíc zdrželo?
Pro mě to byl na začátku stavební úřad. Zjistila jsem, že data, co máme k dispozici, jsou zastaralá, i když má stavební úřad ze zákona povinnost aktualizovaná data okamžitě předávat. Zjistili jsme také spoustu rozporů mezi platným územním plánem a skutečností. Spoustu černých staveb, nebo těch, které byly dodatečně zkolaudovány, ale stály třeba v trase důležité komunikace. Rozporů byly desítky a museli jsme se s nimi vypořádat. Prvotní zdržení odhaduji na čtyři měsíce až pět měsíců.
I na zastupitelstvech si lidé stěžovali na postup stavebního úřadu, hovořili o šikaně. Ozvaly se návrhy na odvolání vedoucího. Je vůbec možné jeho odvolání?
Odvolat lze téměř kohokoliv, jen je to někdy těžší, jindy lehčí. V tomto případě primátor držel nad šéfem stavebního úřadu ochrannou ruku. Osobně bych byla na stavebním úřadě pro hloubkový audit, který by provedla externí firma. Není to sice levné, ale zjistí se, jestli úřad pracuje tak, jak má.
Myslíte, že nepracuje, jak má?
Jedná se o státní správu a aktuální situaci neznám. Můžu jen usuzovat z toho, jak lidé vystupují se stížnostmi na zastupitelstvech. Ne všem je měřeno stejným metrem. Už to mi přijde jako pochybení státní správy. Zákon nemůžete vykládat jednou tak a podruhé jinak. Odhalily by se také jasné a zřetelné příklady z minulosti, ze kterých by bylo zřejmé, že úřad v té době nefungoval a že došlo k pochybení.
Myslíte, že primátor urychlí přípravu územního plánu, když si jej vezme do své gesce?
Zodpovědně říkám, že jsme se já i úředníci snažili o to, aby to šlo nejrychleji jak mohlo. Nemyslím, že to jde udělat rychleji. Než se primátor s problematikou bude schopen seznámit, předpokládám, že si bude muset vzít poradce. Protože územní plánování není jednoduchá věc, k žádnému zrychlení dojít nemůže.
Kdy by se mohl územní plán projednat?
Počítala jsem s veřejným projednáním do konce června, možná dříve. Takhle s nabraným zpožděním to vidím nejdřív na podzim 2017. Pokud by veřejné projednání proběhlo bez komplikací, mohl být územní plán vydán koncem roku 2017. Mým odvoláním se zdrží tak o tři měsíce.
Jaké máte plány na nejbližší dobu?
Pracuji dál, jen si sama a lépe organizuji čas. Ty tři měsíce, co mi bude běžet plat, chci pomáhat kolegům náměstkům za Změnu. S tajemníkem jsem hovořila o tom, že bych chtěla dotáhnout věci, které po mně zůstávají a nelze je jednoduše předat. Jinak si budu užívat volného času. Budu mít víc času na věci, které jsem nezvládala pro své náměstkovské povinnosti.


description: Silničáři v úterý odpoledne uzavřeli silnici I/10 vedoucí z Tanvaldu k hraničnímu přechodu s Polskem v Harrachově. Uzavírka platí pro těžká nákladní auta nad 3,5 tuny s výjimkou autobusů. Důvodem je intenzivní sněžení doprovázené silným větrem.

title: Kvůli sněžení a větru je pro nákladní auta zavřený přechod v Harrachově

maintext:
„V návaznosti na toto opatření bude aktivováno veškeré dopravní značení s výše uvedeným omezením, na jeho dodržování bude dohlížet Policie ČR ve spolupráci s městskou policií v Tanvaldu. Doporučená alternativní trasa pro nákladní vozidla je přes hraniční přechod Hrádek nad Nisou na silnici I/35,“ informoval Petr Šén, ředitel společnosti Silnice LK, která má na starosti zimní údržbu krajských silnic na území Libereckého kraje.
Uzavírka začala ve 13:30 a bude platná do odvolání. „Dopravu tady komplikuje Intenzivní sněžení doprovázené silným větrem. Ve vyšších polohách se již tvoří sněhové jazyky či závěje. Řidiči by měli být připraveni na náhlou změnu počasí a přizpůsobit tomu styl jízdy. Doporučujeme kvalitní zimní výbavu, tedy zimní pneumatiky s dostatečnou výškou vzorku. Při cestách do hor i sněhové řetězy,“ upozornil Šén.
Silnice se v posledních letech pro nákladní dopravu s výjimkou autobusů uzavírá při každém silnějším sněžení. K zablokování dopravy totiž stačí jediný kamion uvízlý v kopci.


description: Po vánočním utrácení je to dobrá zpráva: život v Libereckém kraji pro většinu obyvatel v příštím roce příliš nezdraží. Někde sice stoupne cena vody, jinde ale naopak domácnosti zaplatí méně například za teplo.

title: Život v kraji příliš nezdraží, Liberec i Jablonec ušetří na teple

maintext:
Téměř patnáct tisíc libereckých domácností ušetří v roce 2017 oproti letošku několik stovek. V krajském městě totiž klesne cena tepla. Zákazníci, kteří s Teplárnou Liberec podepsali pětiletou smlouvu, zaplatí napřesrok za gigajoul o 26 korun méně - namísto současných 699 nově 673 korun.
„Téměř čtyřprocentní snížení cen představuje pro každou domácnost roční úsporu skoro 700 korun,“ uvedl mluvčí liberecké teplárny Lukáš Jankovský.
Místopředsedkyně představenstva teplárny Jitka Holčáková dodala, že vliv na zlevnění má nižší cena zemního plynu. „A také domluvené snížení nájmů formou vložení majetku obou akcionářů,“ řekla Holčáková.
Liberečané, kteří využívají služeb Severočeské vodárenské společnosti, si však nadcházející rok připlatí za vodné a stočné. Nepůjde ale o žádné drastické navýšení ceny. Cenu firma zvýšila o 30 haléřů. V praxi to znamená, že za krychlový metr vody lidé v příštím roce zaplatí 98,30 korun.
Hůře na tom budou obyvatelé Frýdlantska. Tamní odběratelé, kteří platí vodné i stočné, uhradí v roce 2017 o pět korun více za metr krychlový než letos. Konkrétně jde o částku 102,97 korun.
Nejvýrazněji zlevní teplo v Jablonci
Za dodávky tepla a teplé vody nejvýrazněji ušetří v příštím roce obyvatelé Jablonce nad Nisou. Město totiž letos na podzim dokončilo úpravy teplárenské sítě za přibližně 232 milionů korun. Namísto obřích výtopen teď jablonecké domácnosti zásobují teplem menší plynové kotelny rozeseté po městě. Letos platili odběratelé na ně napojení 620 až 650 korun za gigajoul.
V roce 2017 budou platit dva základní tarify, a to podle toho, jak přesně je teplo do objektů distribuováno a v kterém místě je měřeno. „Jedná se o cenu 579 korun za gigajoul, respektive 564 korun. Obě ceny jsou včetně patnáctiprocentního DPH,“ sdělila mluvčí Jablonecké energetické Lenka Vrátná. „Máme ale i zákazníky, jimž díky dlouhodobým smlouvám klesla cena za gigajoul i pod hranici 500 korun,“ doplnil Miloš Vele, předseda představenstva Jablonecké energetické.
Za teplo sice Jablonečané zaplatí v blížícím se roce výrazně méně, ale zato se jim zvýší cena likvidace komunálního odpadu. Místní radnice ji zvyšuje po šesti letech.
V druhém největším městě v Libereckém kraji neplatí obyvatelé za odpad paušální poplatek, ale za popelnici. U nejčastěji používané stodvacetilitrové nádoby vyvážené každý týden zaplatí příští rok domácnost 2788 korun, což je o 205 korun více než letos. Náklady jí tak vzrostou zhruba o osm procent.
„Město letos dotuje odpadové hospodářství částkou cca deset milionů korun, před dvěma lety to bylo asi osm milionů. Pokud by nedošlo ke zvýšení cen pro občany, byl by podíl města v příštím roce třináct milionů. Musíme část té zátěže přesunout na občany, ale navýšení je minimální, jedna rodina v průměru zaplatí o 200 korun za rok více,“ okomentoval náměstek primátora Miloš Vele.
Českolipsko? Zdraží odpady, zlevní teplo
Odpad zdraží také na Českolipsku, konkrétně v Novém Boru. Po deseti letech přistoupila radnice k navýšení částky o 100 korun na konečných 600 korun.
K tomuto kroku zastupitelé přistoupili proto, aby se snížila suma, kterou za odpadové hospodářství musí město každý rok doplácet.
„Jen loni byly náklady za sběr a svoz 6,46 milionů korun, tedy o téměř milion a půl korun více než rok předtím. Na poplatcích jsme přitom vybrali ani ne dvě třetiny, zbytek musíme doplácet z rozpočtu města,“ vysvětlila místostarostka Nového Boru Stanislava Silná.
V blízké České Lípě budou na tom lidé lépe. Nejenže tady nezdraží odpady, ale příští rok budou mít místní levnější teplo. Českolipská teplárenská zlevní od Nového roku teplo a teplou vodu v České Lípě o 4,4 procenta a v nedaleké Dubé o pět procent. Domácnosti v České Lípě zaplatí v příštím roce za gigajoule zhruba 680 korun, o 32 korun méně než letos, průměrná domácnost by tak měla za rok na teple ušetřit kolem 850 korun. „V Dubé je cena ještě nižší, za gigajoule tamní domácnosti zaplatí příští rok 623 korun,“ uvedl mluvčí teplárenské společnosti Lukáš Jankovský.
Levnější teplo, dražší voda v Pojizeří
Levnější teplo bude také v Turnově. V období od září 2015 do srpna 2016 zaplatili místní 530 korun za gigajoul bez DPH. „Na základě předložené kalkulace jednatelem společnosti byla stanovena plánovaná kalkulace ceny tepelné energie na období 9/2016 - 8/2017 na částku 512 korun za gigajoul bez DPH. Po skončení období bude fakturační cena ještě upravena dle skutečných nákladů na plyn a elektřinu,“ řekla mluvčí turnovské radnice Anna Šupíková.
Na Semilsku se naopak zdraží vodné a stočné. Půjde o zdražení ve výši 3,24 procenta. Letos lidé platili za vodu 102 korun za metr krychlový, příští rok půjde o částku 105,3 korun.


description: V chalupě z konce 18. století není skoro k hnutí. Kvůli, nebo spíše díky betlémům, které zabírají kůlnu. Některé stojí venku. Největší z nich, vyřezávaný dřevěný, sousedí s venkovskou zvoničkou a dětským zvonečkem. Jsme kousek pod kostelem v krkonošském Vysokém nad Jizerou.

title: Betlémy má až po střechu. V krkonošské chalupě je tři sta Ježíšků


description: Nejdříve je to jenom šest tisíc samolepek na zelených „koulích“. Před Vánocemi se z nich ale stávají zlaté komety na červených šťavnatých jablkách.

title: U Turnova pěstují jablka s obrázkem vánoční komety, zájem je veliký