description: Zchátralé torzo u dálnice D1 poblíž Brna je minulostí. Čtyřhvězdičkový hotel s kasinem, který vyrostl v Popůvkách, by majitel rád otevřel do strojírenského veletrhu. MF DNES tam byla na prohlídce.

title: „Hotel hrůzy“ se chystá na otevření. Nabídne čtyři hvězdy a 70 automatů

maintext:
Zhruba dvacet let strašilo řidiče jedoucí po D1 z Brna na Prahu betonové torzo hotelu u Popůvek. Dům hrůzy se mu říkalo. Loni se do jeho oprav pustila společnost Lado Invest City a původní hotel Extra přestavěla na hotel Victory.
Otvírat chtěla do Velké ceny, ale jelikož se ještě dokončují interiéry, první návštěvníky přivítá až za několik týdnů. „Rádi bychom nabídli ubytování lidem, kteří přijedou na strojírenský veletrh, nemůžu však nic slíbit,“ přiznal jednatel investorské společnosti Pavel Binar.
Mezinárodní strojírenský veletrh začíná 3. října a je největší akcí brněnského výstaviště.
Kasino se ale pravděpodobně otevře už o něco dříve. Je už totiž téměř hotové. Hráčům nabídne sedmdesát hracích automatů a několik stolů pro živou hru - Black Jack, ruletu a poker.
Hotel čeká na dokončení restaurace. V ní zbývá udělat nejvíce práce. „Jestliže chceme dosáhnout certifikace čtyři hvězdy superior, musíme otevřít zároveň s restaurací,“ vysvětlil manažer hotelu Jan Strnad. Majitel restaurace Jiří Lešikar odhaduje, že by to mohli stihnout do 1. října.
Vedení Popůvek je spokojené, odpůrci mají strach z hazardu
Názory obyvatel Popůvek na kasino se liší. Většina z nich je ráda, že dům hrůzy konečně někdo přestavěl, jiní se bojí, že se do obce budou stahovat gambleři.
Historie „domu hrůzy“ V roce 1994 si společnost Euresta ve spolupráci s firmami Extra Bau a Vojenskými stavbami vysnila hotel, v němž bude akvárium s živým žralokem, luxusní restaurace a posilovna. Ještě ten rok se začalo stavět, jenže kvůli finančním problémům a nedořešeným majetkovým tahanicím práce skončily už o dva roky později. Prostavělo se tam tehdy zhruba 130 milionů korun.
V roce 2000 budovu odkoupil podnikatel a bývalý jednatel společnosti Euresta Bedřich Hnilica. Tahanice však pokračovaly a hotel dál chátral.
Budova znovu změnila vlastníky v roce 2008. Její majitelé Rostislav Horčička a Jiří Trčka ji pak loni prodali společnosti Lado Invest City za 56 milionů korun. Ta chce hotel otevřít v nejbližších týdnech.
„Kasina mají zisk hlavně z automatů. V těch lepších jich mají třeba jenom 20 jako doplněk k živým hrám a zisk jim to generuje. Tím, že tam mají sedmdesát automatů, dávají najevo, co upřednostňují,“ upozornil Martin Svoboda z organizace Občané proti hazardu.
Vedení Popůvek ale kasino vítá. Do obecního rozpočtu díky němu přitečou nemalé peníze z daní. S firmou Lado Invest City uzavřela radnice smlouvu, že do konce volebního období nevydá žádnou vyhlášku, která by hazard zakazovala.
Společnost Popůvkám na oplátku garantovala, že pokud stát změní zákon, podle něhož obce dostávají peníze z daní z hazardu, doplatí ztrátu až pět milionů korun ročně.
„Ten dům by pouze z hotelu a restaurace mohl těžko ekonomicky přežít a díky kasinu má ekonomický potenciál, aby mohl dlouhodobě fungovat,“ dodal Binar.
Nocleh za dva tisíce korun, za stovku menu neuvaří
V hotelu je celkem 47 pokojů, z toho osm apartmánů. Ty jsou na rozdíl od standardních pokojů se sprchovým koutem vybavené vanou. Všechny pokoje jsou dvoulůžkové - standardní s manželskou postelí, nebo takzvaná twin varianta se dvěma oddělenými lůžky.
Cena za osobu a noc činí 1 990, pro dva 2 190 korun. Apartmán je o 800 korun dražší. V ceně budou mít hosté i snídani.
Hotel cílí na firemní klientelu. S tím, že by se v něm ubytovávali hráči, kteří primárně do objektu na okraji Popůvek zamíří kvůli hazardu, spíše nepočítá.
„Naším ideálním klientem je firma, která se ubytuje na dvě až tři noci a udělá si konferenci, protože součástí restaurace je meeting room pro sedmdesát osob. Samozřejmě určité procento budou tvořit klienti, kteří pojedou kolem a rozhodnou se ubytovat bez rezervace,“ popsal Strnad.
Naopak právě pro lidi, kteří zrovna pojedou kolem, má být určená restaurace. „Po cestě z Prahy do Brna po D1 se kromě fast foodů nebo motorestu Melikana skoro nikde nedá stravovat. Nebudeme nabízet menu za 115 korun i s dezertem, ale ani to nebude jídlo za 600 korun,“ sdělil své plány Lešikar.


description: Už na jaře začne v Břeclavi velká výměna semaforů na všech světelných křižovatkách. Navzdory původnímu plánu obnovovat světla postupně v průběhu několika let se zdejší radnice rozhodla investici za patnáct milionů korun udělat najednou. Moderní semafory umožní snadnější průjezd ucpaným městem.

title: Moderní semafory umožní snadnější průjezd Břeclaví. Mají i kamery

maintext:
Projet Břeclaví je dnes pro řidiče noční můrou. Semafory jsou v původním stavu z poloviny 90. let minulého století. Postihují je časté poruchy a výpadky.
Týdeník 5plus2 Každý pátek zdarma Týdeník 5plus2 najdete každý pátek ve stojanech.
„Semafory jsou 23 let staré, nelze na ně už pořádně sehnat ani náhradní díly,“ říká starosta Pavel Dominik. Kromě toho nelze semafory nastavit tak, aby na sebe navazovaly, a umožnily tak řidičům projet po „zelené vlně“. Mimo jiné i proto, že světla na křižovatce u obchodních domů vyrostla až mnohem později než všechna ostatní.
Nové zařízení bude jednotné a především bude možné jej lépe programovat. „Jakmile se semafory namontují, budou se v rámci zkušebního provozu zkoušet různé typy naprogramování, tak aby se jejich provoz co nejlépe přizpůsobil dopravní situaci ve městě,“ říká starosta.
Projekt pravděpodobně ještě čekají úpravy v souvislosti s iniciativou města vytvořit na průtahu městem odbočovací pruhy ve směru od Poštorné pro větší plynulost dopravy. Vést by měly k nemocnici, k obchodním domům Lidl a Penny Market a dále pak na náměstí.
Kamery pohlídají počet aut
Po definitivním odsouhlasení projektu má bezodkladně následovat výběrové řízení na dodavatele a poté i samotná výměna semaforů. „Do konce roku vysoutěžíme dodavatele a ihned na jaře s rekonstrukcí začneme. Práce by měly být hotové poměrně rychle,“ míní místostarosta Svatopluk Pěček a odhaduje, že hotovo bude do poloviny roku 2017.
Nové semafory by měly být vybaveny kamerami, které dokážou vyhodnotit počet a pohyb aut i chodců a podle toho světla přepínat. To je něco, o čem se řidičům s dnešní světelnou signalizací může jen zdát. S připomínkami k modernizaci semaforů přišli také aktivisté ze sdružení Břeclavská zácpa.
To v posledních měsících hledá řešení, jak dopravě pomoci do doby, než vznikne druhá cesta spojující městské části a dlouhodobě vyhlížený obchvat.
Mezi návrhy byla například světla s odpočítáváním času. Nebo v Rakousku běžná věc, kdy před přepnutím zelené začne zelené světlo blikat a řidiči tak vědí, že mají zpomalovat. Nezačnou tak prudce brzdit až těsně před křižovatkou, případně se snažit projet křižovatku ještě na oranžovou.
„Bohužel jsme při projednávání zjistili, že co je v zahraničí možné, naše legislativa neumožňuje,“ upřesňuje místostarosta Pěček, že některé návrhy aktivistů do plánu modernizace semaforů zahrnout nešlo.
Zpomalovací semafor v Mikulově
Prošel ale například systém večerního provozu. „Dnes se ve večerním čase, kdy se doprava zklidní, semafory vypnou a bliká na nich oranžová. Někteří řidiči pak ale jezdí městem rychleji a ohrožují chodce,“ vysvětluje Pěček.
V novém systému Břeclav zvažuje, že se večer všechny semafory přepnou do červené a pouze tomu, kdo bude přijíždět předepsanou rychlostí, se přepnou na zelenou. Podobný „zpomalovací“ semafor znají řidiči například z Mikulova. Tam ho využívají v úzké uličce poblíž centra, kde je velký pohyb turistů. Semafor „pustí“ zelenou pouze těm autům, jež se k němu blíží třicítkou.
Výměna semaforů a odbočovací pruhy, které by měly pomoci plynulosti provozu na silnici I/55, jsou alespoň tím málem, co může vedení břeclavské radnice udělat do doby, než bude postaven obchvat města.
„Ten je pro nás i pro Ředitelství silnic a dálnic samozřejmě prioritou,“ říká místostarosta Zdeněk Urban. Příprava obchvatu podle něj stále pokračuje a postupně se vykupují pozemky. Město zvažuje, že na radnici zřídí kontaktní místo, kam by se mohli přijít informovat všichni, jejichž pozemky jsou obchvatem dotčeny. „Chceme, aby případná další jednání i výkupy pozemků byly co nejjednodušší a nejrychlejší,“ říká Urban.

fasttext_language: cs


description: První výsledky rentgenového „vyšetření“, které v půli srpna absolvovala jedna z nejcennějších archeologických památek v České republice – Věstonická venuše, už znají pracovníci Moravského zemského muzea v Brně a technologického centra FEI.

title: Rentgen poradil, jak ochránit venuši. Při letu by jinak mohla prasknout


description: V nemocnici skončila mladá motorkářka, která v pátek ráno předjížděla kolonu v Ondrově ulici v Brně. Narazila do protijedoucího autobusu. Utrpěla otřes mozku a středně těžká zranění.

title: Mladá motorkářka narazila do protijedoucího autobusu. Skončila v nemocnici


description: Incident u předvolebního stánku řešili ve čtvrtek v poledne brněnští strážníci. Sedmačtyřicetiletý muž oznámil, že dostal pěstí od mladíka, který mu navíc vyhodil do koše větší množství politických letáků.

title: Rána pěstí a slzný plyn. Agitátor z předvolebního stánku bránil letáky

maintext:
Na strážníky se obrátil muž, který na rohu Nádražní a Masarykovy ulice agitoval v předvolebním stánku.
„Incident prý vyvolal čtyřiadvacetiletý mladík, který když procházel okolo, požádal o větší množství letáků, které vzápětí vyhodil do odpadkového koše,“ uvedl mluvčí brněnských strážníků Jakub Ghanem.
Muž ze stánku ho dostihl a zeptal se, zda se neviděli už minulý týden, kdy ho nápadně podobný člověk vulgárně urážel.
„Přiznal, že to byl on. Začali se postrkovat a poté, co mladík pěstí údajně udeřil poškozeného do oka, použil proti němu muž slzný sprej. Hlídka zavolala záchranku,“ dodal Ghanem.
Případ se pravděpodobně dořeší ve správním řízení kvůli podezření z přestupku.


description: Mávnutí žlutým praporkem a škubnutí. Řidič mizí v útrobách vozu a obrovské zelené monstrum se sune k vodní hladině. Z pozemního transportéru se totiž během okamžiku stala loď. A vojáci uvnitř trénují, jak zvládat práci při povodních.

title: VIDEO: Z transportéru je rázem loď. Vojáci se učí, jak zvládat povodně


description: Distributory piva i samotné pivovary ošálil osmatřicetiletý podvodník z Brna. Vymyslel si, že otevírá vlastní hospodu, a obratem do ní dostal do zápůjčky vybavení. Vzápětí ho prodal.

title: Otevírám hospodu, tvrdil muž pivovarům. Půjčené výčepy obratem prodal


description: Desítky staveb - rodinných domků, garáží a dalších objektů - na trase mezi brněnským Tomkovým náměstím a židenickými kasárnami půjdou v nejbližších letech k zemi.

title: Brno bude bourat, jeho čtvrti překlene unikátní most za čtyři miliardy

maintext:
Ustoupí další části Velkého městského okruhu, na kterou netrpělivě čekají lidé třeba z Líšně nebo z Vinohrad. Jako první vjedou bagry do objektu parkoviště a skladů ve dvoře židenických kasáren, u kterých se denně tvoří dlouhé kolony.
„Bude to ještě během září. Už máme demoliční výměr na přístavek, skladiště a čerpací stanici,“ potvrdil investiční náměstek brněnského primátora Richard Mrázek (ANO). Práce v kasárnách potrvají do konce letošního roku.
V dalších letech přijdou na řadu rodinné domky a garáže v Provazníkově, Dolnopolní a Kaloudově ulici a na Tomkově náměstí. Mezi bouranými stavbami bude třeba i sokolovna v Husovicích.
Začíná se v kasárnách, protože v zadní části dvora vyrostou čtyři pilíře jedné ze čtyř mimoúrovňových křižovatek, které se spojí ve velký most nad několika čtvrtěmi a uvolní dopravu v severní části města.
„Jedná se o dvě stavby v délce 680 a 569 metrů hlavní trasy, která začíná na husovickém mostě a končí portálem plánovaného Vinohradského tunelu,“ popsal David Fiala, ředitel brněnského závodu Ředitelství silnic a dálnic, které je investorem stavby.
Považuje ji za unikátní. „Něco podobného už stojí v Prostějově, kdy projíždíte městem na dálnici ve výšce šest až deset metrů nad povrchem. V Brně ale povede ještě výš, protože půjdeme nad železnicí,“ poznamenal Fiala.
Město vykupuje nemovitosti
Vlastní výstavba „mostu“ by měla podle něj začít v polovině roku 2019. „Počítáme, že potrvá čtyři roky a přijde na čtyři miliardy korun, ale je to spíš odhad podle našich zkušeností. U takto strategických staveb se to dá těžko určit úplně přesně,“ podotkl.
VMO Tomkovo náměstí – Rokytova Trasa: od Husovického tunelu nad ulicemi Dukelská, Karlova a Rokytova a k patě budoucího Vinohradského tunelu. Vznikne čtyřproudová rychlostní silnice se 4 mimoúrovňovými křižovatkami. Stavět se bude v letech 2019–2023. Náklady: 4 miliardy korun. Nejbližší úkoly města: Už během září začne demolice tří objektů v židenických kasárnách a příští rok rodinných domů a garáží podél trasy, rekonstrukce vodovodu a kanalizace v křižovatce ulic Provazníkovy a Karlovy, doplnění kabelovodu nad Husovickým tunelem, demolice budovy Sokola v Husovicích a stavba nové. Náklady 250 mil. Kč.
Ještě předtím, než silničáři začnou kopat, bude na městu, aby jim stavbu předpřipravilo a uvolnilo trasu.
„Vykupujeme domky a objekty v celém koridoru a v tuto chvíli jsme někde za polovinou. Zatím jsme nenarazili na problém, že by vlastník nesouhlasil s cenou, kterou mu nabízíme,“ poznamenal Mrázek s tím, že v opačném případě by město muselo sáhnout k vyvlastnění.
K tomu zřejmě úplně poprvé dojde v případě obchvatu v Žabovřeskách, kde se město stále nemůže dohodnout s jedním z majitelů (psali jsme zde).
Součástí přípravných kroků, které přijdou město na 250 milionů korun, bude například i rekonstrukce křižovatky Zábrdovická - Cejl, oprava vodovodu a kanalizace v křižovatce ulic Provazníkovy a Karlovy a doplnění kabelovodu nad Husovickým tunelem.
Úplné řešení přinese až Vinohradský tunel
A stavba přinese i změny v městské hromadné dopravě. „Prodloužíme trolejbusovou linku na Kohoutovu ulici, ale dál už pojedou autobusy, které chceme posílit. I během stavby bude v provozu tramvaj číslo 4,“ podotkl Mrázek.
„Hlavně oprava křižovatky v Cejlu bude znamenat velkou komplikaci pro řidiče, proto s ní chceme přijít v příštím létě, kdy je ve městě méně aut. Po dobu stavby obchvatu ale zachováme na stávající trase dva pruhy v každém směru,“ poznamenal.
Nová silniční estakáda je jednou z nejdůležitějších staveb Velkého městského okruhu a má ukončit chronické zácpy v Provazníkově a Gajdošově ulici. Problém může nastat ale o kus dál na Vinohradech.
„Zásadní dopravní zátěž vyneseme nad všechna kritická místa a skončíme téčkem na patě Vinohrad, takže veškerá doprava se rozptýlí do Vinohrad a pod sídliště. Úplné řešení by v budoucnosti měl přinést až Vinohradský tunel,“ připouští Fiala.
Ten ale zatím existuje pouze ve studiích a v územním plánu.


description: Malinové nebo oříškové tóny v kávě se naučil rozeznávat osmadvacetiletý Ondřej Macků. Před několika lety propadl výběrové kávě. Teď po večerech s kamarádem ze střední školy Tiborem Kučerou buduje podnik Coffee to Home, který lidem nabízí předplatné degustačních balíčků.

title: Hořká káva znamená spálená zrna. Ve správné je cítit malina či borůvka

maintext:
„Jak to stíháme při své práci? Pijeme hodně kafe. Káva je jako droga, jak jednou člověk začne, tak na tom pak jede,“ směje se Macků.
O kávě se vzdělával z blogů. „Před pár lety jsem se stal fanouškem výběrové kávy. Mamka koupila domů kávovar s přístrojem na dělání latte, tak jsem tvořil v šálcích obrázky a bavilo mě to. Sledoval jsem nějaká videa na internetu a četl články,“ popisuje.
Když se pak kamarád vrátil ze studijního pobytu v Americe s nápadem degustačních balíčků, u kterých se inspiroval kanadskou službou, neváhal se k němu přidat.
Každý měsíc přijde předplatitelům balíček, který kamarádi sestaví z několika druhů kávy. „Ještě se nám nestalo, že bychom dali jednu kávu do balíčku podruhé. Jsme napojení na přibližně dvacet nejlepších českých pražíren, které už mají svoje dodavatele kávových zrn. Přidaná hodnota je v tom, že pokaždé nabídneme něco jiného. Jiná zrnka, jiné pražírny,“ oznamuje.
Jako firma fungují dva roky. „Děláme to po nocích, takže se nevyvíjíme tak rychle, jak bychom chtěli, časem bychom to ale chtěli změnit. Pomalu se začínáme dostávat na Slovensko, ale chtěli bychom i do Rakouska,“ vypráví mladý muž, který pracuje na plný úvazek v digitální agentuře, v níž vytváří sociální sítě větším klientům.
Člověk se musí kávou propít
Výběrová káva chutná jinak než komoditní, na kterou je většina lidí zvyklá. „Na začátku jim může připadat kyselejší a oni jsou zvyklí na tu čistě hořkou, komunistickou chuť. A to je špatně, protože to je jen spálené kafe a všechny látky jsou tam znehodnocené. Ve výběrové kávě je stejně kofeinu, člověk akorát musí překonat blok, že to má být hořké,“ popisuje Macků.
Paleta toho, co se dá v kávě najít, je široká. „Lidi baví tyto odstíny poznávat, mají radost, když se jim to podaří. Protože hlavně ze začátku je to dost těžké, člověk se tím musí propít, pak to teprve poznává,“ vysvětluje.
S odstíny chutí to je podobné jako u vína. „Ze začátku jsem taky nevěděl, že je tam cítit nějaká malina nebo borůvka. Ale poznal jsem, že je to acidnější, laicky řečeno kyselejší než něco jiného a pak jsem k tomu přistoupil o krok dál a hledal všechny nuance. Později jsem zjistil, že to tam opravdu cítím,“ popisuje Macků.
Lidem v ochutnávání připravili hru. „Do balíčku přikládáme degustační kartičky, na kterých je základní popisek, odkud káva pochází a jakých chutí by měla nabývat. A z druhé strany si člověk může sám zapisovat, co v tom cítí,“ přibližuje.
Horké kafe je zemitější, v chladnějším se rozvíjí ovocnější chutě
„Na degustaci kávy, které se říká cupping, se hodnotí sedm atributů. Máme zjištěné, že zákazníky baví si to vyplnit, jako rodina nebo přátelé si k tomu sednou do kroužku a zkouší si to,“ říká Macků.
Kamarádi se snaží vybírat nejenom mezi pražírnami, ale i zeměmi, odkud káva pochází. „Mixujeme to tak, aby si vybral každý. Kávy z Jižní Ameriky jsou více oříškové a zemité. Etiopie, kolébka kávy, má menší zrníčka, která chutnají ovocně a jde v nich cítit výrazně květinové aroma. Tato kombinace je moje nejoblíbenější. Mám radši ten život a bujarost kávy,“ usmívá se.
Roli v chuti hraje také teplota nápoje. „Čím je káva teplejší, tím více se v ní projevují právě zemité tóny, s chutí oříšků nebo čokolády. Laicky řečeno, káva je sladší. Když šálek chladne, rozvíjí se v něm spíše ovocnější chutě,“ vysvětluje Macků.
Spolužáci sní o vlastní značce kávy nebo o svojí pražírně. Díky ní by se pak sami napojili na farmáře. Do budoucna by si přáli i vlastní kavárnu. „Plánujeme také vybudovat e-shop, protože když se lidem nějaká káva při ochutnávání zalíbí, můžou si ji koupit samostatně,“ dodává Macků.


description: Kruté odpoledne zažil v neděli cizinec v centru Brna. Cestou do obchodu náhodou zkřížil cestu trojici agresorů, kteří jej opakovaně ztloukli a navíc ho ještě okradli.

title: Opilí útočníci si vyhlédli cizince z ubytovny, zbili ho celkem třikrát


authors:
Autor
Bylo To Velmi Nepříjemné
Líčil Hollan

description: Akce Pivem proti nenávisti, kterou na pondělní podvečer svolal náměstek brněnského primátora Matěj Hollan, je v ohrožení. Na dveřích Pivnice u Poutníka, kde se měla konat, se objevila cedule s nápisem Zavřeno.

title: Podnik, kam Hollan svolával akci Pivem proti nenávisti, raději zavřel

maintext:
„Jsme apolitická pivnice. Doufám, že to brzy vyšumí do ztracena. Je to zbytečně nafouknutá mediální bublina a my u nás žádné manifestace nechceme,“ zdůvodnil rozhodnutí zavřít hospodu její provozní Milan Řezníček.
Právě v brněnské Pivnici u Poutníka se minulý čvrtek odehrála potyčka, po níž si Hollan stěžoval, že jej spolu s předsedou zelených Matějem Stropnickým z podniku vyštval právník Richard Špíšek (psali jsme zde).
Hollan chtěl na protest v pivnici uspořádat v 18 hodin svou akci.
Jeho odpůrci se ale domluvili, že se ve stejném podniku sejdou o půl hodiny dříve. Facebookovou událost nazvali Brno znovu blokuje aneb „Běž domů, Hollane!“. Pořádá jí Viktor Lošťák, předseda strany Svoboda a síla, která nesouhlasí s migrací.
Bylo to velmi nepříjemné, líčil Hollan
Hollan se svou akci rozhodl uspořádat po slovní rozepři kvůli tomu, že se spolu se Stropnickým zastávají uprchlíků.
„Na Stropnického začali verbálně, avšak důrazně a s výhrůžkami násilí útočit nějací borci. Bylo to velmi nepříjemné, ne jen hospodské tlachání,“ uvedl Hollan. Za roztržkou podle něj stál obhájce Američana Kevina Dahlgrena Richard Špíšek.
Špíšek tuto verzi odmítl. Řekl, že nikomu nevyhrožoval a nebyl ani hlavním iniciátorem roztržky.
„Seděl jsem s kamarádem na pivu. Viděl, jak jde do hospody Hollan a Stropnický. Neudržel se a šel za nimi diskutovat. Ani nevím, co si řekli, nebyl jsem u toho. Stál jsem venku. Kamarádovi jsem řekl, ať se na to vykašle a nedělá potíže,“ tvrdil Špíšek.
Zda Hollan akci přesune jinam nebo ji zruší, iDNES.cz zjišťuje.


description: První artefakty dostalo od osvícených moravských šlechticů už v roce 1817. Dnes se Moravské zemské muzeum pyšní více než šesti miliony exponátů, včetně slavné Věstonické venuše. Oslavy, které muzeum zahájilo před pár dny, vyvrcholí příští rok. Organizátoři chtějí do Brna pozvat hlavy šesti evropských států.

title: Nejstarší muzeum v Česku slaví 200 let. Do Brna pozve i prezidenty


description: Nebývalá kampaň za téměř 50 milionů korun má udělat jižní Moravě celosvětové renomé. V technologickém světě bude známá jako Velvet Innovation. Jejím cílem je nalákat talenty ze zahraničí.

title: Sametová inovace. Jihomoravský kraj buduje světovou image a láká talenty


description: Zoufalé volání o pomoc uchránilo ženu od znásilnění, její křik zaslechli poblíž centra Brna hlídkující strážníci. Na trávníku před vchodem od jednoho z domů v Křenové ulici uviděli ženu, ze které strhal šaty 67letý muž a pokoušel se ji znásilnit. Násilník skončil v poutech, šokovaná žena v péči zdravotníků.

title: Senior před domem svlékl ženu a chtěl ji znásilnit, křik slyšela hlídka


description: Soudní spor Moravského zemského muzea s Martinou Galetovou skončil oboustrannou dohodou. Vědkyně, která před dvěma lety dostala od muzea výpověď po návratu z rodičovské dovolené, svoji žalobu stáhla. V muzeu je od září opět zaměstnaná.

title: Propuštěná vědkyně je zpět v práci, soudní spor s muzeem skončil dohodou


description: Jako jihomoravský kriminalista začal Vladimír Matoušek pracovat v 70. letech. Byl u všech velkých případů, které tehdy hýbaly krajem a leckdy i celou republikou. Dnes pracuje v analytickém oddělení policie. O starých případech píše články, a dokonce chystá knihu Staré brněnské vraždy.

title: Střelec z lékárny, babička bez hlavy. Policista píše o skutečných vraždách


description: Až o víkendu začnou pravděpodobně jezdit vlaky po trati u Vnorov na Hodonínsku, kde se v úterý srazil traktor s jednou ze souprav. Železničáři nyní musí odstranit s kolejí nehodový vlak, který přijel na pomoc tomu havarovanému a sám vykolejil. To ale komplikuje malá nosnost mostku před místem střetu.

title: Odtah nehodového vlaku nevyšel, trať u Hodonína se rozjede o víkendu


description: Od vstupu do Schengenu řidiči pří průjezdu bývalou celnicí v Mikulově policejní uniformu téměř nezahlédli. Už rok tady ale nepřetržitě slouží policejní hlídky, které se snaží zachytit nelegální migranty. Za měsíc jich však pravděpodobně opět ubude.

title: Migranti nejsou, hlídky na hranicích s Rakouskem zřejmě brzy zmizí taky


description: Policisté prověřují porážku ovcí v Kostici na Břeclavsku. Zvířata pravděpodobně zařízli bez omráčení cizinci. Takový způsob usmrcení je přitom v rozporu se zákonem. Podle místních obyvatel zvířata rituálně podřízli muslimové, kteří přijeli v autech s vídeňskými registračními značkami.

title: V opuštěném areálu někdo zařízl ovce. Byli to muslimové, tvrdí místní


description: Až do druhé ligy chce vyskočit hodonínský fotbalový klub. K tomu ale musí ujít ještě dlouhou cestu. Momentálně totiž hraje divizi, tedy čtvrtou nejvyšší soutěž v Česku. Součástí plánu je také kompletní modernizace sportovního stadionu. Přibude umělý trávník, tribuny a zázemí pro hráče.

title: Hodonín chce letos do třetí ligy, po přestavbě stadionu ještě výš


description: Je toho o něco víc, můžu to nechat? Tuhle větu běžně slýchávají lidé v řeznictví, sýrárně nebo v zelenině. Pokud „to“ nechají, nic se nestane. Když se však něco podobného stane při prodeji městského majetku, přichází velký problém.

title: Kdo zaplatí dluhy? Nové byty musí počkat, než se vyřeší spor o pivovar

maintext:
V Kyjově obchod tohoto druhu brzdí rozvoj poslední lukrativní lokality v centru - areálu starého pivovaru. V něm by totiž mohly do budoucna vzniknout nové moderní domy se službami a wellness centrem, byty obklopené zelení, otevřené do Komenského ulice a propojené s areálem letního kina a největším místním parkem.
Spojením s vedlejším prostorem bývalé mlékárny by tak mohla vyrůst nová čtvrť pár minut od kyjovského náměstí.
Přestože majitelem obou rozlehlých areálů je město, stavět tady zatím nemůže. Na pivovaru totiž váznou pohledávky doposud vyčíslené na 16 milionů korun. I když se jedná o dluh bývalého majitele, exekutor a zástavní věřitelé chtějí peníze po radnici.
Pozemky ve smlouvě navíc
Na vině je 22 let stará smlouva na prodej areálu podnikateli Bohumilu Žandovskému. Do té se totiž „vloudily“ další parcely navíc oproti tomu, co odhlasovali zastupitelé. Problém úředníci odhalili až v roce 2009 a Kyjov se začal s majitelem soudit. I když město vyhrálo, problém trvá.
„Bývalou mlékárnu už před časem město za osm milionů korun koupilo, tam problém není, ale pivovar stále blokují zástavní věřitelé a exekutor,“ přibližuje vedoucí rozvoje kyjovské radnice Roman Pekárek.
„Dokud se záležitost nevyřeší, není možné vypisovat soutěž na architektonické řešení. Město chce ale obě lokality o rozloze zhruba šest a půl tisíce metrů čtverečních řešit současně,“ vysvětluje.
Vše nasvědčuje tomu, že spor znovu skončí u soudu, tentokrát o výši náhrady. „Kyjov přece nemůže za někoho platit dluhy. Bývalý majitel areál koupil za necelých 900 tisíc korun. I když je možné, že do něj nějaké peníze investoval, rozhodně to zatím neprokázal,“ upozorňuje advokát Zdeněk Joukl, který Kyjov v kauze zastupuje.
„Pokud je chtěl mít jisté, mohl o ně požádat už v okamžiku, kdy město podalo žalobu o neplatnost smlouvy. To neudělal,“ doplňuje.
Město nemůže znovu kupovat vlastní majetek, říká právník
„Město se musí chovat jako řádný hospodář a nemůže si znovu kupovat vlastní majetek. Bývalého vlastníka jsme už loni v prosinci vyzvali, aby areál předal, ale ani to neudělal,“ dodává Joukl.
Žandovský, který areál komerčně využíval jako sídlo firem a pronajímal, se cítí podvedený.
„Nejdřív mi ho prodali, dokonce v něm sídlila společnost, která spravovala majetek města, ale pak si vzpomněli, že smlouva je neplatná. Trvalo jim to 15 let. Takhle si mohou vzpomenout také u dalších nemovitostí, které prodali, a začít se s majiteli soudit,“ komentuje Žandovský.
„Vůbec se mnou od podání žaloby nejednali. První společná schůzka byla až koncem srpna, kdy jsem je do areálu vpustil,“ vadí mu.
Radnice ho k převzetí areálu vyzvala loni v době vánočních svátků. „Dali mi lhůtu do 6. ledna, ale poslali to jen právníkovi. Ten sice 4. ledna reagoval, ale nedostal odpověď. Mně dopis poslali až 5. ledna, a aniž jsem ho převzal, šli dovnitř. Na moje stížnosti nikdo neodpověděl,“ popisuje Žandovský.
Odpovědnost? Promlčená věc
Podle Joukla byla však smlouva o prodeji od počátku neplatná, což potvrdil i soud.
„Velikost pozemků v záměru odsouhlaseném zastupiteli se lišila od toho, co bylo ve smlouvě. V té se rozrostla téměř na dvojnásobek. Za předchozí pochybení ale není koho volat k odpovědnosti. Je to už dlouho a podle zákona je věc promlčená, takže právní kroky by byly bez výsledku,“ upozorňuje.
Žandovský verdikt soudu respektuje a je ochotný se areálu vzdát. „V rozsudku je však napsané, že se se mnou mají vyrovnat,“ říká. „Ať město zaplatí exekutorovi 16 milionů a ihned odejdu,“ tvrdí.
Podle něj totiž objekt zhodnotil o téměř deset milionů korun. „Vybudoval jsem tam sítě - přípojky elektřiny, plynu, vody a kanalizace, opravil stropy a zřídil sklad, nechal udělat nové fasády a další věci. Upravil jsem kanceláře a vybudoval vjezd a obslužné cesty. To, že naskakuje penále a areál zarůstá lebedou, není moje vina,“ brání se.
Je to věc exekutora, ten si poradí, vzkazuje majitel
Radnice po podnikateli chce, aby svoje investice doložil. Ten ale trvá na tom, že na tahu je nyní město. „Pustil jsem je do areálu, ale nemohou se dohodnout, jak ho ocení. Ostatně, už to není moje záležitost, ale věc exekutora. A ten si s tím poradí,“ vzkazuje.
Joukl doufá, že najdou kompromis. „Zastupitelé se chtějí dohodnout, ale musí počkat na ocenění areálu. Zpracovává jej firma, která už dělala posudky nejen pro Kyjov, ale třeba také pro Brno k privatizaci bytů,“ poznamenává.
Možnost, že věc skončí opět u soudu, však připouští. „Pokud to nepůjde jinak, nezbude městu než se znovu obrátit na soud a domáhat se výmazu zástav a exekucí. V každém případě si Kyjovští na novou výstavbu v této lokalitě mohou pár let počkat,“ dodává.


description: Jednání mezi odboráři a znojemským dopravcem Psota začíná připomínat telenovelu. A ani pondělní schůzka zvrat v dějství nepřinesla. Kdy přesně a jestli vůbec řidiči do stávky vstoupí, stále jasno není.

title: Ještě jedna schůzka, pak vyhlásíme stávku, vzkázali znojemští řidiči


description: Neobvyklou situaci v úterý večer řešili brněnští strážníci. Řidiči a kolemjdoucí na křižovatce ulic Drobného a Sportovní viděli, jak se na silnici povalují stovky papírů. A ne ledajakých, byly mezi nimi také občanské i řidičské průkazy.

title: Občanské a řidičské průkazy se válely na silnici, sbírali je strážníci


description: Nový koncertní sál pro brněnskou filharmonii, o kterém se mluví víc než sto let, je opět blíž. Brněnští radní schválili memorandum o financování Janáčkova kulturního centra ve Veselé ulici.

title: Pod Janáčkovo centrum chtějí zakopat vzkaz, nyní se hledá jeho autor

maintext:
„V pondělí jej ještě musí odsouhlasit mimořádné zastupitelstvo, které jsem kvůli tomu svolal,“ oznámil brněnský primátor Petr Vokřál (ANO).
Začátkem října by totéž měla udělat vláda. Podle dosavadních jednání dá ministerstvo kultury na sál 600 milionů korun, město 562 milionů a kraj 100 milionů. Město právě vybírá projektanta sálu, výsledek soutěže bude známý do měsíce.
Pro budoucí generace tu nezůstane jen samotný sál, ale i poselství, které chce přípravný tým vložit do základů. Vyzývá proto fanoušky Janáčkova kulturního centra, aby se přidali a napsali, co by podle nich nemělo ve vzkazu do budoucnosti chybět.
Ve hře už je třeba studentská skladba
Autor nejzajímavějšího návrhu dostane za odměnu příležitost se zúčastnit samotného spuštění schránky pod zem. Speciální krabičku s otiskem dnešní doby by měl nést jeden z několika desítek pilotů, které budou zajišťovat statiku budovy.
„Přišlo mi hned několik zajímavých nápadů, studenti brněnské konzervatoře dokonce složili skladbu k poctě Leoši Janáčkovi a prosí nás, abychom ji tam vložili,“ komentuje kreativitu účastníků soutěže Kateřina Konečná, mluvčí projektu Sál pro Brno.
Na jeho Facebooku je k vidění oskenovaný notový zápis skladby pro sólový fagot, která by podle jejích autorů měla sloužit jako ukázka soudobé hudby.
Lidé, kteří by rádi zanechali stopu v základech sálu, se mají možnost zapojit a přicházet s novými tipy do pátku 16. září. Své originální nápady mohou posílat prostřednictvím pošty, e-mailu, Facebooku nebo je přímo odevzdat na vrátnici Besedního domu.
Janáčkovo kulturní centrum by mělo začít růst v roce 2018, po dokončení podzemních garáží, které se na místě už rok budují. První tóny pak podle nynějších plánů v koncertním sále s kapacitou 1 200 míst zazní v roce 2020.


description: K tragické nehodě došlo v úterý po 13. hodině na Hodonínsku. Mezi Strážnicí a Vnorovy se na přejezdu srazil osobní vlak s traktorem, čtyři vagony poté vykolejily a jeden z nich začal hořet. Řidič traktoru střet nepřežil.

title: Vlak se srazil s traktorem a začal hořet, řidič traktoru zemřel


description: Víc chráněné už tohle místo být ani nemůže. Dolní louky v Lednici jsou součástí UNESCO a protože se na nich vyskytuje řada ohrožených druhů zvířat, jsou i pod ochranou ekologů. Právě tam by ale mělo vzniknout fotbalgolfové hřiště. Místní se bouří, podle investora však atrakce pomůže udržet turisty v obci.

title: Louky v Lednici chrání UNESCO. Teď tam má vyrůst hřiště na fotbalgolf

maintext:
Dolní louky se nacházejí na okraji Lednice, jsou součástí památkové zóny UNESCO, přírodního parku Niva Dyje a místo chrání i Natura 2000. K tomu se navíc objevuje v aktivní záplavové zóně a v ochranném pásmu vodního zdroje.
Přesto právě tady chce soukromý investor zasázet do země betonové skruže, vytvořit umělé vyvýšeniny a jámy pro fotbalgolfové hřiště. A místní se děsí, že k tomu přibude i budova se zázemím klubu či parkoviště pro desítky aut.
Panika mezi lidmi, kteří bydlí v sousedství luk, vyústila v petici, kterou se stavbě fotbalgolfového hřiště brání.
„Hřiště připravujeme už rok. Máme – až na poslední – všechna potřebná povolení od památkářů, ochranářů, stavebního úřadu a dalších. Záměr jsme chtěli zveřejnit během podzimu, až budeme mít všechny dokumenty, a předstoupit s nimi před radu, zastupitelstvo a občany Lednice,“ vypočítává Kamil Masný z České fotbalgolfové asociace.
Zámek v Lednici každoročně přitahuje statisíce turistů, patří mezi nejnavštěvovanější místa v tuzemsku.
Spousta místních lidí je ale už teď zásadně proti. „Rádoby podnikatelé chtějí zhuntovat kus krásné země. Kančí obora a okolí je krásný unikát a věřím, že nám všem záleží na jeho zachování. Nechceme tady přeci disneyland!“ říká David Mahovský z Lednice, který petici pomáhá šířit.
Podle Masného, který chce sportoviště vybudovat, ale převažují pozitiva. Je přesvědčen, že nové hřiště pomůže udržet v Lednici déle turisty a na území nebude mít žádný dopad.
Co tam vlastně bude?
Ledničtí jsou naštvaní hlavně proto, že o plánovaném projektu nic netušili. Vyjádřit se k němu zatím nemohli ani ti, jejichž pozemky s loukami bezprostředně sousedí.
Fotbalgolf Fotbalgolf je sport, který propojuje fotbal a minigolf. Hráči se snaží na co nejméně kopů (dotyků) dostat míč do jamky. Osmnáctijamková hřiště zahrnují přírodní, ale i umělé překážky.
„Chcete zásadně zasáhnout do přírodního biotopu a také našeho soužití a nemáte potřebu nás informovat?“ napsala zastupitelům iniciátorka petice Klára Rothscheinová, za jejímž domem má hřiště být.
Obává se hlavně zničení přírodních hodnot – na loukách se objevuje mimo jiné třeba kriticky ohrožený skokan ostronosý či kudlanka nábožná. Lidé sem chodí pozorovat luňáky, srnce, čápy a volavky. Ledničtí tvrdí, že stavba hřiště by představovala i komplikace v dopravě. Úzká ulice vedoucí k lukám je už nyní v sezoně ucpaná. A denně jí projedou tisíce cyklistů křižujících Lednickovaltický areál. Obec už tady musela omezit vjezd aut a povolila jej jen rezidentům.
A právě na konci této ulice má podle místních vzniknout parkoviště až pro dvě stě aut a zázemí pro hřiště včetně klubové budovy či restaurace. Investor o tom jedná s majitelkou posledního pozemku v ulici Ludmilou Michalicovou: „Nabídli mi, že opraví dům a investují do restaurace, kterou provozuji. Chtějí za to podíl na zisku.“
V oblasti je totiž stavební uzávěra, kvůli které není možné budovat nové zařízení, a pohostinství Michalicové je nejblíž plánovanému hřišti.
Panika vznikla z neověřených informací, myslí si starosta
Nikdo z Lednice přitom netuší, jak je vlastně projekt daleko. Lidé vycházejí jen z informace na webu fotbalgolfové asociace, že hřiště už je ve výstavbě. Investor se navíc ohání dokumentem s podpisem starosty obce Libora Kabáta, který měl záměr povolit. A to místní nadzvedlo nejvíc. Se stížností se obrátili na krajský úřad i místní poslance.
Dokument, který investor drží v rukou, ovšem nemá de facto žádnou hodnotu. Starosta v něm jen potvrdil, že obec nemá námitky, aby se pokusil na svých pozemcích hřiště zřídit. A poněkud skepticky se vyjádřil k tomu, jestli je to vůbec možné s ohledem na střet podnikatelova zájmu s památkáři i ochranou životního prostředí.
„Je jejich právem snažit se o realizaci svého záměru na svých vlastních pozemcích,“ říká o investorech starosta Libor Kabát.
Odmítá však, že by bez souhlasu zastupitelstva vydal nějaké povolení.
„Pokud si někdo vyloží fakt, že nás informovali o svém záměru, tak, že s ním tím pádem všichni souhlasí, potom nerozumí, jak fungují úřady ve věcech povolování,“ říká s tím, že panika mezi lidmi vznikla právě z neověřených informací.
Obec záměr ještě vůbec neřešila. „Jestli se to bude dál vyvíjet a dostaneme nějaké rozhodnutí orgánů státní správy, co se týká ochrany památek a životního prostředí, tak se tím budeme zabývat. Ale nevím, zda je v tuto chvíli vůbec čím,“ podotkl Kabát.
Tomu, že by v chráněném území mělo vzniknout třeba obří parkoviště, sám nevěří. „My sami nemůžeme vyjednat s památkáři stavbu parkoviště v místech, která nejsou zdaleka pod takovou ochranou,“ podotýká Kabát.
Popírá to i Masný. „Je to výmysl. Najednou se tam bude pohybovat jen pár lidí, kteří využijí stávající zpevněné plochy. Nemyslím, že by tam bylo zároveň víc než deset aut,“ řekl Masný.
V podobné situaci už přitom v Lednici jednou byli. Před sedmi lety sepisovali petici obdobnou. Tenkrát se bránili proti změně územního plánu, která by na loukách dovolila klasické golfové hřiště. Ze záměru nakonec sešlo.


description: Administrativní zátěž i několikatisícové výdaje za novou pokladnu. To jsou jedny z nejčastějších obav podnikatelů ohledně chystané elektronické evidence tržeb (EET). Ministerstvo financí proto v pátek na brněnském výstavišti pro ně uspořádalo první velkou konferenci, která měla za úkol zodpovědět všechny jejich otázky.

title: Zdržování, ale stejné podmínky pro všechny. Tisíc podnikatelů řešilo EET

maintext:
První vlna EET začne už 1. prosince letošního roku. Týkat se bude těch, kdo nabízejí stravovací a ubytovací služby. Do roka a půl se přidají další obchodníci a řemeslníci. Stále však mezi nimi panuje spousta nejasností. Na páteční konferenci dorazila téměř tisícovka podnikatelů z celé republiky. Někteří s velkými pochybnostmi.
„Nikdy jsem na kasu zvyklý nebyl a tohle mě bude při práci zdržovat,“ posteskl si v době mezi přednáškami Luděk Velan z brněnské pivnice U krále Jiřího. „Kolikrát nestačíme ani utřít pot a už musíme vyřizovat další objednávku. A teď ještě budeme muset mlátit do kasy. Aby se mi ještě nesnížily tržby,“ vyjádřil svou obavu nad tím, že jim EET zpomalí provoz a nevydají tolik piv jako doteď. A nelíbí se mu ani to, že bude muset vydat několik tisíc za zakoupení pokladny.
Průměrná cena poklady střední velikosti se pohybuje okolo 10 tisíc korun. Firmy, které je nabízejí, využili konferenci k tomu, aby se na ní prezentovaly. Spousta podnikatelů na výstaviště přijela právě proto, aby si vybrala tu, která pro ně bude nejlepší. To byl případ i Jiřího Zemana, majitele Zemanovy kavárny a cukrárny v Josefské ulici. Na rozdíl od Velana EET vnímá pozitivně. Vítá především to, že pro všechny podnikatele budou platit stejné podmínky a že budou muset platit daně všichni.
Další konference v Praze
Tak pozitivní jako v přednáškovém sále už ale nebyli ti, co postávali před vstupem na výstaviště. Koalice Svobodných a Soukromníků, kteří spolu kandidují do krajských voleb, konferenci využili pro svou kampaň a vcházejícím lidem rozdávali letáčky upozorňující na nedostatky EET.
„Problémem jsou velké pořizovací náklady. Pro malé živnostníky to bude likvidační. Radši zavřou krám, než aby si to pořídili,“ vysvětloval návštěvníkům krajský předseda Svobodných Jan Hlaváček.
Prodejce zmrzliny Igor Weinlich, který má po Brně několik stánků, s ním ale nesouhlasí. „Na stáncích nemůžu být denně a pokud chci vědět, co se tam děje, potřebuji mít pokladnu,“ vysvětlil, proč je pro něj elektronická pokladna přínosem.
Konference na výstavišti pokračuje i v sobotu. „Určitě bychom ji měli uspořádat i v Praze a podle zájmu i v dalších krajských městech,“ zhodnotil akci ministr financí Andrej Babiš (ANO).
Od 1. listopadu si podnikatelé budou moct vyzkoušet systém ve zkušebním provozu. Ministerstvo financí začne účtenky evidovat o měsíc později.
V druhé vlně budou muset elektronické tržby zavést obchodníci. A to od 1. března příštího roku. Přesně o rok později se podle plánu mají zapojit stánky s občerstvením, zmrzlináři, ale i advokáti nebo provozovatelé taxislužby. A jako poslední se 1. června 2018 přidají řemeslníci.


authors:
Autor
Byl To Gentleman
Říká Současný Děkan Fss

description: Odešel výjimečný člověk, který v životě dokázal mnoho. Byl vždy vyrovnanou osobností, i když k němu osud nebyl shovívavý. Přesně tak popisují kolegové i přátelé zakladatele Fakulty sociálních studií (FSS) Masarykovy univerzity v Brně Iva Možného, s nímž se v pátek rozloučili na Ústředním hřbitově v Brně.

title: Byl ztělesněním jedinečné směsi vlastností, říkají kolegové o Možném

maintext:
Možný zemřel po krátké nemoci ve věku 84 let. Jak významnou osobností byl, dokládá způsob, jakým o něm jeho kolegové, studenti a přátelé hovoří.
Například jeho kolega a vedoucí katedry psychologie FSS Zbyněk Vybíral tvrdí, že Možný byl ztělesněním jedinečné směsi vlastností: zdravý selský rozum se mísil s akademickým vyjadřováním, vtip s vážností, vysoká profesionalita v oboru s chutí provokovat. „Věřil v provokace. Spouštějí myšlení druhých lidí, takže pomáhají. V očích mu hrály plamínky nezbednosti, byl díky nim živější než jiní akademici,“ vzpomíná Vybíral.
U Možného oceňoval, jak se bránil blábolivému eurospeaku projektů, nepřestával mluvit česky, srozumitelně a jednoznačně. „Není to tak obvyklé – nepodlehnout jazyku grantových agentur, jazyku ministerstev a byrokracie. Myslím, že stavěl na jednoznačném, jasném, neskrývaném názoru, vždycky ochotný plamenně diskutovat,“ podotýká.
Měl dar, který mnoho lidí nemá
Možný se věnoval především proměnám české rodiny a sociální politiky. Je autorem několika klíčových publikací. Přední sociologové tvrdí, že položil základy fakulty a katedry sociologie v Brně, která je dodnes nejlepší v republice. Na akademické půdě se ustálilo rčení: Na FSS je Možný všechno.
Ovlivnil celé generace nejen studentů sociálních věd. Patří mezi ně třeba předseda České sociologické společnosti Dušan Lužný, který byl dokonce Možného studentem. Mluví o něm jako o nesmírně inspirativní osobnosti, jež dokázala velmi chytře formulovat poznámky. „To je dar, který dnes mnoho lidí nemá, a mezi učiteli zvlášť. Zároveň byl provokativní, pracovitý i houževnatý,“ říká Lužný, jenž je také vedoucím Katedry sociologie a andragogiky na Univerzitě Palackého v Olomouci. Dodává, že Možný byl vyrovnanou a pevnou osobností i v dobách, kdy nemohl učit. „Projevilo se to v jeho úsilí založit fakultu sociálních studií,“ připomíná.
Byl to gentleman, říká současný děkan FSS
Mezi Možného nejbližší lidi na FSS patřil sociolog Ladislav Rabušic. Také on nešetří superlativy. „Profesor Možný, ač vynikající sociolog, sociologii de facto nikdy nestudoval. Ostatně ve své době, v 50. letech, ani neměl kde. Sociologii se naučil sám četbou knih a článků. Tuto svou zkušenost přetavil v pedagogické moudro, které vštěpoval svým studentům,“ zdůraznil Rabušic. Vzpomíná, jak Možný často říkával: „Kolegyně a kolegové, v češtině je slovo ‚učit se‘ sloveso zvratné. Na vysoké škole vás nikdo nic nenaučí. Vaši učitelé vám pouze řeknou, co máte studovat a kde to najdete. Ale naučit se to, to musíte, miláčkové, jen vy sami.“
Současný děkan FSS Břetislav Dančák mluví o Možném především jako o gentlemanovi. Těšilo ho, jak byl profesor s fakultou svázán i v pokročilém věku. „S nadšením sdílel její úspěchy a s porozuměním vnímal přicházející výzvy. Na naše setkání s oblibou přicházel s připravenými otázkami a pohledem, který naprosto vylučoval pasivitu. Dokonce bych řekl, že pasivita a nečinnost byly v jeho případě zcela nepřijatelné,“ vzpomíná Dančák.
Neutuchající optimismus a síla z něho vyzařovaly celý život. Zároveň ale upozorňoval na nástrahy, jež mohou budoucí generace čekat. Dostával nabídky, aby vstoupil do politiky. Celá léta je však odmítal. Fakultu sociálních věd v Brně vedl v letech 1998 až 2004. V roce 2011 byl jmenován emeritním profesorem Masarykovy univerzity.


description: Naději a východisko hledají páry, které se dlouhodobě snaží o miminko, v Brně. To si množstvím reprodukčních klinik vydobylo pověst místa, kam se sjíždí Češi z celé země i cizinci.

title: Pro dítě do Brna. Neplodnost tady léčí i cizinci, mají větší šanci uspět

maintext:
„V Česku je velká hustota reprodukčních center s přihlédnutím k počtu obyvatel, celkem jich je 43,“ poznamenal ředitel Sanatoria Helios Pavel Texl.
Cizinci si česká střediska vybírají z mnoha důvodů a cena zákroků je jedním z nich. „Část cizinců přichází proto, že služby poskytované reprodukčními centry jsou na vysoké úrovni a zároveň cenově příznivé,“ sdělila ředitelka centra Repromeda Kateřina Veselá.
To potvrzuje i mluvčí Fakultní nemocnice Brno Pavel Žára. „Cena zákroků je vzhledem ke kvalitě provedených výkonů příznivá jak pro cizince ze západní Evropy, tak pro ostatní evropské i mimoevropské pacienty,“ míní.
Největší podíl pacientů stále představují Češi. Co se týče zahraniční klientely, tu tvoří především neplodné dvojice ze sousedních států. „Dále máme pacienty mezi Vietnamci, kteří v Česku žijí. Z cizinců naše služby využívají nejčastěji Italové, ale léčí se u nás i Němci, Rakušané, Britové nebo Američané,“ vyjmenoval šéf Heliosu Pavel Texl.
Nadstandard pro zahraniční klienty
Podle něj má Česká republika v umělém oplodnění tradici. Některé dvojice přicházejí ze zahraničí i proto, že česká centra mohou nabídnout více metod zvyšujících pravděpodobnost úspěchu.
Navíc je česká legislativa liberálnější než v jiných zemích a umělému oplodnění více přeje.
Reprodukční kliniky se snaží pacientům z ciziny vyjít vstříc. „Zahraničním klientům například na naše náklady zajišťujeme dopravu z letiště k nám do centra, můžeme jim také rezervovat ubytování i servis volnočasových aktivit, například poznávací výlety, návštěvy kulturních akcí nebo brněnských restaurací,“ vyjmenovala Veselá.
Nadstandardní nemedicínské služby nabízí i brněnská fakultní nemocnice. A to od pomoci při hledání ubytování až po možnost lázeňských pobytů.
Odkaz profesora Pilky
Právě tyto služby navíc by měly pacientům zpříjemnit jejich pobyt v Brně. „Pacienti můžou využít i ubytování přímo v budově kliniky a vitální menu v restauraci. Jsou to sice vedlejší věci, ale pomáhají pacientům, aby se cítili pohodlněji. Neorganizujeme ale pro pacienty žádnou zábavu, jediné, co jim nabídneme, je mapka Brna a přátelská rada,“ popsal Texl.
Za důležitější považuje novou medicínskou službu, kterou přichystali. „Období, kdy partneři zjistí, že se očekávané těhotenství nedostavuje, je psychicky velmi náročné. Nově tak budeme nabízet i služby psychologa, který při osobním pohovoru vysvětlí psychologické aspekty umělého oplodnění a poradí,“ sdělil Texl.
Česko má v umělém oplodnění velkou tradici, a to i díky profesoru Ladislavu Pilkovi, brněnskému lékaři, který byl českou špičkou v oboru. V roce 1982 umožnil v Brně se svým týmem narození prvního dítěte ze zkumavky v tehdejším Československu i celém komunistickém bloku.
Spolu s dalšími embryology dosáhl světového prvenství zavedením metody GITF, což je přenos pohlavních buněk do vejcovodu.


description: Padesátka neonacistů v pondělí večer dorazila k brněnské pivnici U Poutníka. Chtěli konfrontovat náměstka primátora Matěje Hollana, který sem svolal akci proti nenávisti. Hospoda ale dnes neotevřela. Extremisté se tak vydali na výpravu až k domu Hollanovy rodiny. Tam ho nenašli a pochod rozpustili.

title: Desítky „holých hlav“ v Brně hledaly náměstka primátora Matěje Hollana

maintext:
V pondělí večer se v Brně odehrála akce, která se často nestává. Několik desítek neonacistů se vydalo hledat jednoho z členů vedení města. Na pochodu, který začal u zavřené pivnice U Poutníka, jejíž provozovatel dnes vůbec neotevřel právě z obav před střety, navštívili extrémisté i kavárnu Tři ocásci.
Odtud redaktorka MF DNES hlásila drobnou potyčku s hosty podniku. Skupina se u Tří ocásků rozdělila, asi jen třicítka z nich pokračovala k domu Hollanovi rodiny.
Po počátečních zmatcích, který dům přesně hledají, jim poradili sousedé. Z domu však nikdo nevyšel.
Hlavní organizátor akce a zápasník Zdeněk Pernica posléze zjistil, že Hollana v domě nenajde. „To asi nemá smysl, když tu Hollan nebydlí,“ nechal se slyšet Pernica, který kandiduje do krajských voleb jako číslo tři na kandidátce republikánů Miroslava Sládka na jižní Moravě. Ostatní mu dali za pravdu a nakonec akci rozpustili.
Bez policejních těžkooděnců
Sám Hollan se o pochodu i o tom, že tvrdé jádro neonacistů dorazilo až k němu domů, dozvěděl až od MF DNES. „Nemá smysl se takových lidí bát. Vyhodnotím, co to bylo za lidi a až podle toho se zařídím,“ uvedl Hollan.
Desítky chuligánů přitom Brnem na rozdíl od předchozích protiuprchlických protestů, které se ve městě odehrály, tentokrát prošly bez policejních těžkooděnců. Cestou nebyli vidět ani žádní uniformovaní policisté, ač Hollan záležitost projednával s policejními specialisty na extremismus.
„Policisté samozřejmě pořádek monitorují a pokud by došlo k porušování zákona, jsme připravení zasáhnout. Další informace z taktických důvodů nebudeme sdělovat,“ uvedla večer jihomoravská policejní mluvčí Štěpánka Komárová.
Akci ultras odstartoval Hollan příspěvkem na Facebooku
Vše přitom začalo minulý čtvrtek obyčejnou hospodskou rozmíškou právě v hospodě U Poutníka. Po ní si Hollan na Facebooku postěžoval, že ho spolu s předsedou zelených Matějem Stropnickým z podniku vyštvala skupinka lidí s právníkem Richardem Špíškem.
„Vypadni, nebo ti rozbijeme hubu. Dopiješ to pivo a vypadneš pryč, do týhle hospody už nepáchneš, tady pro tebe není místo. Stropnickýho sem tahat nebudeš. Refugees not welcome,“ zmínil Hollan některé výroky, které podle něj padly v reakci na jeho příznivý názor na přijímání uprchlíků.
Špíšek ale odmítl, že by Hollana slovně napadl. Prý jen usměrňoval přiopilého kamaráda. „Seděl jsem s kamarádem na pivu. Viděl, jak jde do hospody Hollan a Stropnický. Neudržel se a šel za nimi diskutovat. Ani nevím, co si řekli, nebyl jsem u toho. Stál jsem venku. Kamarádovi jsem řekl, ať se na to vykašle a nedělá potíže,“ tvrdí Špíšek, který je známý jako advokát Američana Kevina Dahlgrena, kterému hrozí doživotí za čtyřnásobnou vraždu v Brně-Ivanovicích (psali jsme zde).
Hollan ale šel ještě dál. Na pondělní večer opět k Poutníkovi svolal demonstrativní akci nazvanou Pivem proti nenávisti.
„Pojďme všem nenávistným lidem ukázat, že tady je svobodná společnost. Já tam budu a bude se na vás těšit. Popovídáme si o problémech, co nás pálí. Náckům, kteří nás budou vyhazovat z hospod, se ustupovat nesmí,“ horoval v pozvánce Hollan.
Hollanovi vyhrožovali trestem smrti
Obratem se ale sešikovali i Hollanovi odpůrci. Ti hrozili, že vstup do hospody zablokují. Už na sociálních sítích navíc část lidí vyhrožovala před akcí násilím.
„Na konci druhé světové války se napomáhání nepříteli trestalo smrtí. Pakliže Hollan podporuje jakýmkoliv způsobem stávající imigrantskou vlnu, v níž je celá řada teroristů, tak se rovněž dopouští napomáhání nepříteli. Proto je na místě uvažovat o obnově trestu smrti pro tyto jedince,“ tvrdil na sociálních sítích například Jiří Vaňáček.
Toho se nakonec zalekli samotní provozovatelé podniku, ve kterém je Hollan štamgast. A vyhlásili, že U Poutníka zůstane v pondělí zavřeno. „Jsme apolitická pivnice. Doufám, že to brzy vyšumí do ztracena. Je to zbytečně nafouknutá bublina a my u nás žádné manifestace nechceme,“ zdůvodnil rozhodnutí zavřít hospodu pro MF DNES její provozní Milan Řezníček.
Hollan se pak svou akci rozhodl v pondělí zrušit úplně. Zároveň ale počítá s tím, že se v týdnu odehraje debata s ním někde jinde.
„Zařídíme na tento týden nějaké hezké místečko, kam vás sezveme a věříme, že se to obejde bez avizovaného násilí a šibenic. V Brně mají přístup do všech hospod a jejich zahrádek lidé všech vyznání, etnik a politických orientací. Nikdo nikoho nemá právo vytlačovat z veřejného prostoru. Pakliže se vám někdy stane, že vás někdo bude chtít kvůli výše uvedeného odněkud vyhazovat, neprodleně to oznamte policii,“ napsali v pozvánce zástupci Žít Brno.


description: Těžko uvěřitelný pohled se naskytl 59letému muži, který po návratu z nákupu otevřel dveře od ložnice. V jeho posteli ležela lešenářská trubka, nad postelí uviděl rozbité okno. Vystrašený nájemník zavolal brněnské strážníky, kteří s ním záhadu vyřešili. Kuriózní situaci způsobil nešikovný dělník.

title: Muž doma v posteli našel železnou trubku. Dělníkovi „vyklouzla z ruky“


description: Původně se debata, již svolal náměstek brněnského primátora Matěj Hollan (Žít Brno), měla konat před týdnem v hospodě U Poutníka. Ta ale zavřela, když provozní zjistili, že se tam chystají i desítky extremistů. Hollan nyní oznámil „náhradní“ diskusi.

title: Diskuse neprobíhá baseballkou nebo rukama na ulici, vzkazuje Hollan

maintext:
O sociálním bydlení i uprchlících se bude debatovat ve čtvrtek od 18 hodin v budově veřejného ochránce práv v Údolní ulici.
„Diskutovat věcně o těchto záležitostech je totiž potřeba. Mám do toho velkou chuť. Politická demokratická diskuse však neprobíhá baseballkou nebo rukama na ulici, to je třeba jasně říci,“ zve na akci Hollan v narážce na to, že před týdnem ho po Brně hledal pochod padesátky extremistů.
Navzdory tomu, že minulé pondělí se debata nekonala, před zavřeným podnikem U poutníka se sešel dav Hollanových odpůrců. Mezi nimi i extremisté.
Padesátka z nich se pak vydala na pochod Brnem, kde v několika dalších podnicích Hollana hledali. Nakonec skončili až u domu jeho rodiny. Když ho nenašli ani tam, akci rozpustili (psali jsme zde).
Chtěli si s ním vysvětlovat, proč akci nazvanou Pivem proti nenávisti svolal jako reakci na to, že jeho a předsedu Strany zelených Matěje Stropnického údajně z hospody vyhodila skupinka návštěvníků kvůli jejich kladnému přístupu k uprchlíkům (psali jsme zde).
Jejich pochod tvrdě odsoudil například primátor Petr Vokřál (ANO). „Hollanovu reakci na roztržku u Poutníka jsem považoval za zbytečně emočně vypjatou stejně asi jako většina lidí. Ale jen do chvíle, kdy Brnem táhla banda neonacistů s chutí lynčovat někoho kvůli liberálním politickým názorům. To je v civilizované moderní společnosti neakceptovatelné,“ upozornil Vokřál.


description: Závažné statické poruchy u zavěšených stropů, nosných sloupů a konstrukcí stropů odhalili odborníci při stavbě nové tržnice na brněnském Zelném trhu. Situace je tak vážná, že statik na měsíc práce pozastavil.

title: Statik zastavil stavbu brněnské tržnice. Odhalil porevoluční šlendrián

maintext:
Zjištěné problémy přinesou změny v projektu a také práce navíc. „Kolik to bude přesně, zjistíme během září,“ říká místostarosta Brna-střed Jiří Švachula.
„Překvapení“ má podle něj na svědomí šlendriánská modernizace v 80. a hlavně v 90. letech.
„Tehdy se tam vestavovaly nové prvky, například eskalátory do nosných konstrukcí, aniž by stavebníci zohlednili, zda to statika unese. Dělníci například probourali nosnou zeď a dírou vedli trubky, pak před ni vztyčili příčku, aby případné praskliny nebylo vidět. Takže na pohled nikdo nic nepoznal,“ popisuje Švachula.
Představitelé radnice se ve čtvrtek sešli se zástupci dodavatelských firem, budoucími nájemci a architektem. Ten bude předělávat projekt tak, aby vyhovoval všem nárokům na statiku. Do té doby práce, které s ní souvisejí, musejí počkat.
Všechno bude nové, slibuje místostarosta
„Z budovy ale dělníci úplně neodejdou, jsou to dvě podlaží, takže je tam dost jiné práce,“ poznamenal Švachula. Stavba, která měla původně bez daně přijít na 46 milionů korun, a měla být hotová k 31. prosinci letošního roku, se tak může o měsíc posunout (více jsme o rekonstrukci psali zde).
„Chceme tržnici vrátit původní vzhled z roku 1949 a udělat ji pořádně. Všechno bude nové, aby to vydrželo nejméně dalších 50 let,“ dodal místostarosta.
Podle něj nebudou mít změny vliv na umístění obchůdků ani na vzhled tržnice. Ta má propojit Zelný trh s dalšími částmi města, například s nádvořím staré radnice, a otevřít ji lidem.
V přízemí by se měla objevit legendární jazzová kavárna Pod obrazy, měla by tu být lokální pekárna s bistrem, kde bude k dostání ještě teplé pečivo. Bude tu i dětské centrum. V prvním a druhém patře zakotví krámky s regionálními potravinami, zbožím každodenní potřeby, delikatesami a gurmánskými pochoutkami, jakými jsou ryby, víno, zahraniční sýry. Na střeše by měla vzniknout zelená odpočinková zóna.


description: Několikrát měsíčně vyjíždí jihomoravští hasiči kvůli tomu, že někdo prokopl plynovou přípojku. V takových situacích přitom stačí jediná jiskra a může dojít k výbuchu. Pravděpodobnost, že lidé při výkopových pracích narazí na přípojku plynu tam, kde by vůbec být neměla, přitom není malá. Některé mapy znázorňující plynové potrubí vůbec neodpovídají realitě.

title: Žil ve strachu, že jim vybouchne dům. Až po šesti letech RWE uznalo chybu

maintext:
Důkazem je obec Prace na Brněnsku. Zdejší obyvatel František Strádal přes šest let upozorňoval firmu RWE, že má plynové přípojky zakreslené špatně. Byl si jistý. V obci totiž dělali nové a ty na mapách vůbec nejsou.
Výbuch mívá fatální následky Jaké fatální následky může mít výbuch plynu, Jihomoravané vědí. Jeden z nejznámějších případů se stal v červnu 2004 v Brně. Exploze doslova zničila činžovní dům na rohu ulic Křenová a Tržní. Po výbuchu se propadli do sklepa domu padesátiletý muž a starší žena. Oba se podařilo najít a sanitky je převezly do Úrazové nemocnice. Žena v nemocnici svým zraněním podlehla. Později ještě hasiči objevili v sutinách tělo čtyřleté holčičky. Dalších sedm lidí bylo zraněno. Jeden z nejhorších výbuchů v republice se odehrál v Praze před třemi lety, kde v Divadelní ulici unikal plyn z potrubí pod chodníkem. V důsledku exploze a následné tlakové vlny se rozbila okna v budově Filmové akademie múzických umění (FAMU) i v dalších budovách v okruhu sta metrů.
„Byl jsem za nimi několikrát a vždy mně řekli, že je všechno v pořádku. Žil jsem ve strachu, že mně u domu bude někdo kopat a vybouchneme,“ nechápal.
V RWE se ještě před třemi lety dušovali, že provádí pravidelné kontroly plynovodů a plynárenských zařízení a nenašli žádný rozpor mezi skutečností a dokumentací. Až teď uznali chybu. Za tu dobu přitom mohl plynovou přípojku někdo prokopnout a způsobit neštěstí.
To, že RWE uznalo jeho stížnost, se přitom František Strádal dozvěděl jen náhodou. „Potkal jsem technika z plynáren. Do schránky mi hodil novou mapu a řekl, že ta předešlá byla špatně,“ zlobí se.
Na potíže s mapami přitom upozorňovalo i vedení obce, které zaslalo na RWE podnět k prošetření. Plynárny ujišťují, že nyní je vše správně.
„Skutečně zde došlo k rozdílu mezi našimi mapovými podklady. Vzniklo to chybnou dokumentací externího investora, který plynovody pro obec stavěl, my jsme tuto dokumentaci převzali do našich mapových systémů. V současné době jsou mapové podklady v pořádku,“ uvedl mluvčí RWE Pavel Zajíc.
Stačí jiskra a nastane exploze
Zároveň připustil, že takové případy řeší po republice běžně. Důvody jsou většinou totožné jako v obci Prace.
Jen za minulý měsíc hasiči vyjížděli v kraji k prokopnutým přípojkám čtyřikrát. „Koncentrace plynu v potrubí je taková, že by k výbuchu dojít nemělo, není to však vyloučeno. Proto místo, kde uniká plyn, hned zabezpečujeme a evakuujeme lidi,“ uvedl mluvčí jihomoravských hasičů David Jirouš.
Ti podle jeho slov nejčastěji vyjíždí k případům, kdy plynovou přípojku překopne bagrem zaměstnanec stavební firmy. Mluvčí RWE vzkázal, že kdokoliv bude mít pochybnosti o vedení plynových sítí, může RWE požádat o pomoc. „Zdarma provedeme vytyčení sítí,“ podotkl Zajíc.
Až polovina map je špatně
Preventivní monitoring inženýrských sítí si raději dělají i stavební společnosti, ještě než kopnou poprvé do země. Podle jednatele brněnské stavební firmy A-Z Stavby Blažek Tomáše Blažka je totiž až polovina map, se kterými pracují, chybných.
„Musíme si sítě znovu vytyčit, protože když přesně nevíme, kudy potrubí vede, tak nemůžeme pracovat. Najímáme si firmy, které nám plyn monitorují. Za hodinu práce si berou patnáct set korun,“ vysvětlil Blažek.
Podle stavařů je monitoring inženýrských sítí jedinou možností, jak zabránit explozi.


description: Vodní nádrž Nové Mlýny na Břeclavsku hostí rybářskou událost roku – světový šampionát v lovu kaprů. Přijede i nejznámější český lovec ryb Jakub Vágner. Kvůli prestižnímu závodu museli pořadatelé obejít zákazy, s kterými se denně potýkají obyčejní rybáři.

title: Světoví rybáři míří na Nové Mlýny. Kapry bude chytat i Jakub Vágner

maintext:
Mlýny patří v Česku k nejlepším vodním plochám pro lov kaprů. Největší úlovky, které tady rybáři vytáhli, přesahovaly 25 kilogramů. Jenže právě v těchto vodách platí celá řada omezení, která rybáři musejí dodržovat. Když pořadatelé v čele s Vágnerem na jaře ohlásili na Nových Mlýnech konání světového šampionátu v lovu kaprů, místní nevěřili, že síť zákazů obejdou. Po půlročním shánění razítek se to ale povedlo, a tak se sem teď sjely stovky nejlepších rybářů z celého světa. A ti obyčejní jsou naštvaní.
Moravský rybářský svaz dal totiž svůj revír zcela k dispozici závodníkům World Carp Classic a ostatním rybářům zakázal po celý příští týden lov v místě závodu – tedy na pobřeží u Strachotína až po konec katastru sousedních Šakvic a na protějším břehu okolo Pavlova. Ministerstvo zemědělství dokonce umožnilo výjimku z denní doby lovu. Zatímco běžně jsou tady rybáři jen ve dne, závodníci to mají mimořádně povoleno 24 hodin.
Rybáři se děsí „zplundrování“ vod
Kvůli obří akci ustoupily i okolní obce a schválily to, proti čemu léta bojují. „Během závodu jsme povolili vjezd, stanování i bivakování,“ uvedla starostka Šakvic Drahomíra Dirgasová (KDU-ČSL). Pro mnohé tuzemské rybáře je zákaz táboření na březích nepříjemným omezením. Závodníci tak proti nim budou mít další unikátní výhodu.
A podle rozsáhlých diskusí, které se kolem závodu vyrojily na rybářských serverech, z toho čeští rybáři rozhodně nadšení nejsou. „Bylo by fajn, kdyby organizátoři světového závodu museli dodržovat místní zvyklosti a lovit ryby podle pravidel. Aspoň by se ukázalo, zdali je možné velkého kapra ulovit legálním způsobem v legální povolené době lovu, jako to dělají statisíce nás, obyčejných rybářů,“ míní jeden z diskutérů na webu InRybar. cz. „Místní rybáři z těch závodů nejen že nebudou mít radost, ale asi to jejich revíru ani nic nepřinese,“ domnívá se.
Obavy mezi rybáři skutečně jsou. Děsí se „zplundrování“ vod a štve je i to, že na podzim, kdy je revír pod intenzivním rybářským tlakem, je většina břehů pod rezervací.
Ukradl Vágner rybu?
Povodí Moravy pořadatelům šampionátu umožnilo vjíždět autem na koruny hráze či parkovat na pozemcích v mezihrází. Soutěžící tak budou mít servis, o jakém se běžným rybářům ani nesní. „Mít možnost hostit tak významnou událost, jakou mistrovství světa v lovu kaprů bezesporu představuje, je pro Povodí Moravy čest,“ uvedl mluvčí státního podniku Petr Chmelař.
Destinaci si pochvalují i pořadatelé. „Tohle je úplně jiný typ místa, než jsme kdy využili předtím,“ prohlásil zakladatel závodu Ross Honey o dolní novomlýnské nádrži. Loni se akce konala ve Francii u jezera Madine, předloni u jezera Bolsena ve střední Itálii.
Jako poctu ji prezentuje i další pořadatel, Jakub Vágner, jenž k Novým Mlýnům dorazí o víkendu z Mongolska. „Je to jedna z vůbec největších sportovních událostí roku u nás,“ řekl už pro server Naše voda. To, že se šampionát koná právě v Česku, je podle něj symbolické. „Česká republika v rybářském sportu vyniká. Máme mnoho mistrů Evropy i světa v juniorských kategoriích, mezi ženami i muži. Tento sport je obrovsky progresivní a stále roste. Naše společnost je hrozně uspěchaná a čím dál víc lidí hledá únik do přírody. Není moc lepších cest než jít na ryby,“ propaguje zálibu Vágner.
Přitom právě držitel několika světových rekordů v lovu ryb byl důvodem, proč část českých rybářů zvažovala odmítnutí účasti na šampionátu. Vágner totiž vlastní jezero Katlov, kde při červencovém juniorském mistrovství jeden z rybářů vytáhl z vody rybu úctyhodných rozměrů. Tentýž kus prý však vylovili rybáři už předtím a jinde – ve vodách rybářského svazu, do nichž ho pak zase ukázněně vrátili.
Týmy z Evropy, ale také z Ameriky či Oceánie
Část kaprařské komunity tak Vágnera podezírá, že kapra chytil a převezl do svého jezera. A to je v rozporu s rybářskou etikou. Vágner to zásadně popírá. Startovní listina se třemi desítkami českých týmů z celkových 120 však naznačuje, že časový odstup kauzu utlumil.
V pátek se rybáří zaregistrují. V neděli je čeká průvod s vlajkami a zahajovací ceremoniál, od pondělí do následující soboty pak samotný závod. Dvou až tříčlenné týmy, které budou lovit maximálně na čtyři pruty, přijedou z Evropy, ale také z Ameriky či Oceánie. Jedinečnou možnost vidět z blízka, jak se chytají kapři v nejrůznějších koutech světa, však diváci mít nebudou. Závod totiž není veřejný.
„Pro veřejnost je nejpodstatnější doprovodný program po skončení závodu v kempu v Pasohlávkách,“ řekla mluvčí mistrovství Tereza Vágnerová. Víkend rybářských slavností s Jakubem Vágnerem je naplánovaný od 16. do 18. září. Jeho součástí bude například rybářská školička, program pro děti, rybářský festival For Fishing i koncerty Xindla X a Michala Davida.


description: Střevíčky s květinami a datem svatby, lodičky s notami a úryvkem písně nebo capáčky se jménem miminka jako dárek pro novorozeně. S originálním dekorem bot přišla malérečka z Podluží.

title: Splést jména snoubenců by byl průšvih, ví malérečka, která zdobí i boty

maintext:
Svoje první malované boty Kamila Bartálová ze Starého Poddvorova stále má. Byly jen na zkoušku a koupila je obnošené v bazaru, aby se daly zničit. Ty druhé už malovala „naostro“ pro svoji kamarádku.
To bylo před necelými čtyřmi lety. Od té doby už štětcem a fantazií ozdobila desítky bot. Originální nápad rozšířit si „malířskou paletu“ se přitom zrodil náhodou.
„Prostě se mě jednou jedna slečna zeptala, jestli bych zvládla namalovat něco na boty. Poslala mi nějaké fotky na ukázku. Tak jsem to zkusila. Na mašle se malují kytky a já si řekla, že je jedno, na co je namaluju – mašle, nebo boty,“ líčí Bartálová.
„Nebýt téhle slečny, asi by mě to nikdy ani nenapadlo,“ vysvětluje Bartálová, která se malování lidových vzorů věnuje už od roku 1998 a učila se od malérečky Marie Skočíkové z Mutěnic.
Kam chodíte na nápady?
Většinou si lidé sami řeknou, jak mají boty vypadat. Někdy nevěsta nemá konkrétní představu, chce mít prostě originální lodičky. V takovém případě se jí ptám, v jakém duchu bude mít svatbu, jaké květiny, barvy, motivy, a pak to jde samo. Postupujeme společně, nikdy nevnucuji svoje nápady, jen sem tam něco navrhnu. Jsou to jejich boty a měly by být vždycky podle jejich představ. Jiné je to s botkami, které maluju jako dárek. Tam už popustím uzdu své fantazii. A také u dětských capáčků je to jiné. Dostanu jméno děťátka a datum narození, málokdy se stane, že chce mít někdo capáčky s určitým motivem.
Jak vypadaly ty první střevíčky na zakázku?
Byly atlasové na svatební den pro moji kamarádku Věrku a vymalovala jsem je v jemně modrých ornamentech s motivem kaly. I další lodičky byly pro moje dcery, kamarádky a známé. Na někom se to prostě vyzkoušet muselo.
Jak dlouho vám trvalo je namalovat? A jak dlouho vám trvá namalovat botky nyní?
Ta doba se nemění. Nijak „nezrychluju“. Jedny lodičky zaberou dva až čtyři dny. Nejvíc práce je s vymýšlením motivu. Kreslím a gumuju, někdy vzor přepracuju i několikrát. Samotná malba trvá zhruba 12 hodin.
Jak takové malování probíhá, jaké techniky a barvy používáte? Na co musíte dávat pozor?
Nejdřív si botky pozorně prohlížím, snažím se na nich ten motiv vidět. Zezačátku se mi nejlíp tvořilo, když jsem si pustila Beethovena. Ale když on má jenom těch devět symfonií. Výběr správné hudby u práce je pro mě důležitý. Někdy to jde úplně samo, když slyším tu správnou melodii.
Jak vzniká kresba?
Zkusím si tužkou předkreslit hrubé rysy budoucí malby – něco přímo na botky. Návrh zároveň zpracovávám na papír, který pošlu ke schválení. S barvami je to různé, je to malá alchymie. Každý povrch chce něco jiného. Někde stačí obyčejné akrylové barvy, na textilní povrchy používám barvy na textil, na většinu ostatní obuvi barvu na kůži. I tu musím různě míchat, ředit, zahušťovat podle toho, jak barva k povrchu přilne. Vrstva nesmí být příliš slabá ani silná, aby se nesloupala. Prostě akorát. Musím dávat pozor hlavně na to, abych nespletla jména snoubenců a datum svatby. To by byl průšvih. A také, abych lodičky neupatlala barvou někde, kde nemá co dělat.
Týdeník 5plus2 Každý pátek zdarma Týdeník 5plus2 najdete každý pátek ve stojanech na obvyklých místech.
Kolik jste jich od roku 2012 namalovala?
Ročně vymaluju tak osm až deset párů lodiček, plus nějaké capáčky, když někomu neseme „do kúta“ (jdeme přivítat miminko na svět). Už mám vyzkoušené, že se nedají udělat za jeden měsíc víc než čtyři páry.
Už jste malovala boty i pro muže?
Ano, jedny jsem malovala pro svého bratrance. Hraje v Divadle Radost v Brně a přinesl mi boty, ve kterých hrál Domýšlivce v Malém princi. Když pak slavil padesátiny, tak mi přinesl ještě kravatu, aby mu to na oslavě ladilo. Letos jsem dokonce jednomu ženichovi malovala sako se slováckými ornamenty. On i jeho – teď už – paní jsou zapálení folkloristé, ale svatba v kroji neprošla, tak to vyřešili aspoň folklorními motivy na oznámení, nevěsta na lodičkách a ženich na saku.
Dají se malované botky nosit jako každé jiné?
Na každodenní nošení asi nebudou, ale třeba lodičky, v nichž chodíme já a moje dcery, už používáme čtvrtý rok a malbám se zatím nic nestalo. Nevím, jak to mají nevěsty, jestli je pak nosí, nebo si je nechávají vystavené na památku. Jedna slečna mě požádala asi po třech letech, jestli bych jí opravila praskliny na malbě v ohybech obuvi, protože v nich protancovala všechny plesy.
Jak se udržují?
Jako každé jiné lodičky. Výrobce barev garantuje stálobarevnost a dobrou přilnavost a mně nezbývá než mu věřit. Malby by měly být voděodolné. Rozhodně se nemůžou smazat při prvním dešti. Ale kdo by běhal v dešti a blátě v lodičkách, že? Jde o povrchovou úpravu, takže se dá předpokládat, že se malba časem opotřebuje. Pokud je na hodně hladkém povrchu, jako jsou třeba lakýrky, tak se může častým používáním odloupnout. Kdyby k tomu došlo, není problém malbu opravit.
Máte malování v rodině?
Tak trochu. Babička vyšívala. I součásti ke krojům. Moje učitelka Marie Skočíková z Mutěnic byla velice trpělivá a hodná. Nikdy mi nic nevytkla, i když jsem ze začátku malovala fakt blbiny. Je to úžasná paní, mám ji moc ráda. I když teď už kvůli zdravotním problémům nemaluje, její práce je pořád mezi lidmi. Rozdávala lidem krásu dlouhá léta. Nikdy jí nemůžu splatit to, co mi předala. Jsem jí za to hodně vděčná.
Lidové motivy třeba na krojích prý mají své zákonitosti.
Svérázový ornament má svoji logiku a svůj postup. Každý motiv něco představuje: tulipán, granátové jablíčko, chrpu, jatelinku, srdéčko. Barvy jsou vždycky základní: červená, modrá, žlutá a zelená. Motivy se malují od nejtmavší do nejsvětlejší – zkraje doprostřed. Barvy musí být seskládané tak, aby se ty stejné neopakovaly vedle sebe, aby se střídaly. Svéráz je v každé oblasti trochu jiný. Ten náš podlužácký je takový baculatý, strážnický má zase jakoby ostřejší hrany a špičky. Ale motivy jsou pořád stejné.
Plánujete, že nějak rozšíříte oblast svého působení?
Já moc neplánuji. Beru všechno tak, jak to přijde. Jsem ráda, že pořád přicházejí lidé na vymalování mašlí a součástí krojů. Jsem malérečka a tuhle práci mám nejradši. A když přichází nevěsty a chtějí vymalovat folklorní motiv, tak je to pro mě radost. Ale baví mě všechno. Střídám boty s mašlemi a sklem a ostatními věcmi. Není to stereotyp. A třeba jednou bude trochu času na to, abych vymalovala něco i pro sebe.
A co třeba spolupráce s nějakým módním salonem?
Myslíte dělat to ve velkém? Tak to v plánu nemám. Malování na boty se vlastně pořád ještě učím. Je to pro mě zábava, a pokud by mě to mělo začít „nahánět“ a stresovat, asi by mě to už tolik nebavilo. Možná až budu jednou tak dobrá jako kanadská umělkyně Figgie, která má vlastní značku bot, třeba oblast svého působení rozšířím.


description: Strašidelný pohled se naskytl rybáři u Mlýnského náhonu na Břeclavsku. V křoví nalezl nehybně ležícího muže, kolem nějž se vznášely mouchy a zápach. Přivolaní strážníci zjistili, že muž je na živu, nebyl však schopen vstát.

title: Na nehybném muži hodovali brouci a larvy. V křoví ležím dva týdny, řekl


description: Uklidňovat situaci museli ve čtvrtek po půl šesté ráno strážníci v rodinném domě v Brně-Bosonohách. Majitelé tam přistihli mladou ženu, která se pokusila utéct s ukradenou peněženkou. Dělala scény, že ublíží svému nenarozenému dítěti. Nakonec se ukázalo, že těhotná není.

title: Muž chytl v domě zlodějku. Křičela, že je těhotná, a mlátila se do břicha


description: Policisté přestali po šesti týdnech střežit ve Fakultní nemocnici v Olomouci odsouzeného bývalého člena Strany práv občanů Vladislava Jaroška. Vlivný podnikatel znovu požádal o přerušení výkonu trestu.

title: Policie přestala střežit podvodníka s lihem, požádal o přerušení trestu


description: Problémy s pitnou vodou v Brně a okolí o víkendu skončily. Pracovníci vodáren však dál zjišťují, jak se do vody dostaly rizikové bakterie. Jednou z možností je i nižší dávka chloru kvůli snaze o co nejlepší chuť.

title: Bakterie ve vodě jsou daní za její lepší chuť. Nyní je v Brně cítit chlor

maintext:
Kohoutková voda jen po převaření. Tak to vypadalo minulý týden u více než 400 tisíc lidí z Brna a okolí. Vykoupili balenou vodu, restaurace upravily nápojové lístky, školy nařídily rodičům, aby děti do výuky vybavili čajem (psali jsme zde).
A pracovníci brněnských vodáren ještě několik týdnů budou zkoumat, proč k problému s bakteriemi došlo. Variant je hned několik. Jednou z nich i ta, že jde o daň za chutnou vodu.
„Snažíme se do ní přidávat co nejméně dezinfekčních činidel, aby byla dobrá a nezapáchala po chloru. Jenže ten má v dlouhotrvajících vedrech menší účinnost, proto se mohlo stát, že se škodlivé bakterie ve vodě vyskytly,“ přiznal pověřený ředitel Brněnských vodovodů a kanalizací Petr Šindelář.
Tuto možnost připouští i vedoucí brněnského oddělení obecné a komunální hygieny Jana Derková. „Při dlouhých vedrech může stejná situace jako v Brně nastat i jinde,“ upozornila.
„Vzorky a jejich vývoj průběžně sleduji a vidím, jak stoupá teplota v celém vodovodním řadu. Z odběrů, které tady mám, jich má jedna třetina vyšší teplotu než 15 stupňů Celsia a v jednom případě se ohřála až na 20,4 stupně. A to není dobré,“ poznamenala Derková.
Po natočení je dobré počkat, až chlor vyprchá
Podle ní má okolní prostředí na potrubí zásadní vliv. „Když je dlouhodobě teplo, jsou rozpálené silnice, budovy, chodníky a zahřívají se i přípojky. To je živná půda pro bakterie. Proto je potřeba dezinfikovat víc, ale samozřejmě to s sebou nese i fakt, že voda je pak cítit po chloru,“ popsala Derková.
A to se nejspíš v nejbližších dnech stane. Vodárny totiž přitvrdily. Zatímco jindy stačí upravovat vodu pouhými pěti setinami miligramu volného chloru na litr vody, teď přidávají do sítě čtyřikrát více.
„V posledních dnech jsme zvýšili denní dávku dezinfekčního činidla oxidu chloričitého ze 4,8 na 19,2 kilogramu, což se projevilo i na kvalitě vody. Výsledky z hlediska výskytu bakterií jsou příznivé, ale voda je cítit po chloru,“ řekla mluvčí brněnských vodáren Renata Hermanová.
A obsah chloru ve vodě se zvýší i po odvolání opatření – na dvojnásobek původní dávky, což Brňané nejspíš pocítí. Podle Hermanové se ale chuť vody výrazně nezmění, jen bude lepší, když lidé po natočení zhruba minutu počkají, až všechen chlor vyprchá.
Akutní nebezpečí odhalí pstruzi i čidla
Chuť vody však není to jediné, co odběratele zajímá. Vyděsil je i fakt, že se o problému dozvěděli až ve čtvrtek, přitom bakterie ve vodě byly už v pondělí. To znamená, že závadnou tekutinu pili několik dní. „Nechápu, jak je to možné. Co kdyby vodu někdo cíleně otrávil?,“ ptá se Brňanka Petra Doleželová.
Podle pracovníků vodáren jde o jinou situaci. Zdroje vody, přivaděče i vodárny jsou prý dobře chráněné. „Na vnějších zdrojích v Březové a Víru máme pstruhy, podle nichž bychom ihned poznali, že se něco děje,“ tvrdí mluvčí Hermanová.
„A ve chvíli, kdy voda přiteče do uzavřené sítě, hlídají vstupy čidla napojená na policii. Takže kdyby někdo vnikl dovnitř, okamžitě by to věděla,“ dodala.
Speciální opatření kvůli závadným bakteriím byla v Brně v sobotu odvolána (psali jsme zde). Příčiny události ale budou vodárny vyšetřovat týdny. Musí projít všechny zápisy a zmapovat, co se dělo i měsíce dozadu.


description: Ovzduší v Brně a okolí patří dlouhodobě k nejznečištěnějším v Česku. Každoročně zde - především kvůli dopravě - dochází k výraznému překračování limitů pro prach či oxidy dusíku stanovených evropskými směrnicemi i českými zákony.

title: Brno dusí škodliviny. Kvůli špatnému ovzduší čelí ministerstvo žalobě


description: Tragické následky měla srážka dvou vozidel na Znojemsku. Tři cestující ve Škodě Felicia, která jela po vedlejší silnici, utrpěli těžká zraněná, žena sedící vedle řidiče nepřežila. Řidič druhého auta měl pozitivní test na marihuanu a pervitin, navíc mu chyběl řidičský průkaz.

title: Při srážce zemřela žena z felicie, řidič na hlavní měl v těle drogu


description: Spánek v parku v brněnském centru málem přišel hodně draho unaveného cizince. Zatímco polehával v trávě, vybral mu kapsy mladík z tříčlenné skupinky. Ta se však z lupu dlouho neradovala, díky kamerovému systému zloděje rychle dopadli strážníci.

title: VIDEO: Otočte kapsy! Strážníci dopadli mladíky, kteří okradli spáče


description: Pětadvacetiletý muž se o víkendu pokusil z vinice na jižní Moravě odvézt téměř půl tuny vinné révy, přímo při činu jej však načapali policisté. Vinařům, podle kterých mají krádeže na svědomí většinou lidé z jejich blízkého okolí, tak způsobil škodu za více než deset tisíc korun.

title: Policisté chytili zloděje hroznů, chtěl si jich odvézt skoro půl tuny


description: Do Dětské nemocnice v Brně museli záchranáři převézt šestnáctiletého chlapce, který v Oslavanech na Brněnsku pomáhal s výkopovými pracemi. Zavalila ho zemina. Hasiči museli přepažit tři metry hluboký provizorní výkop.

title: Šestnáctiletého chlapce zavalila zemina, uvízl v hloubce tří metrů


description: Brněnské Vysoké učení technické (VUT) letos pro studenty magisterského studia otevře unikátní obor. Technici se budou učit vyrábět světlomety do aut. Univerzita bude spolupracovat s továrnami, které vyrábí světla i pro automobilky Jaguar a Bentley.

title: Studenti vyrobí světla i pro Bentley. V Brně vznikl unikátní obor


description: Při běhu se za chvilku zadýchají a často nezvládnou ani kotoul. Brno i Znojmo se potýká s nedostatkem strážníků. Každé město ale z jiného důvodu.

title: Strážníkům chybí prestiž. A ne každý zvládne kotoul nebo negativní tlak


description: Mladá skupinka fotící se mobilními telefony rozčílila v brněnském autobusu jednoho z cestujících natolik, že se je rozhodl ztrestat. Jeden mobil vyhodil z okna, poté pěstí uhodil dívku a napadl i přivolané strážníky.

title: Mladí se fotili v autobusu, muž jim hodil mobil z okna a dívce dal pěstí


description: Pod čočkami mikroskopů sleduje v přímém přenosu počátek lidského života. Brněnská vědkyně Zuzana Holubcová, zabývající se reprodukční biologií, je tak při svém výzkumu v bezprostřední blízkosti setkání lidských pohlavních buněk – vajíčka a spermií.

title: Setkání spermie s vajíčkem? Opravdu bizarní rande, popisuje bioložka


description: Doporučení převařovat vodu v Brně nejspíše skončí v sobotu v 18 hodin. Průběžné výsledky analýzy kohoutkové vody jsou dobré, zveřejnily Brněnské vodárny a kanalizace. Ve vzorcích odebrané vody bakterie nejsou.

title: Analýza vody v Brně dopadla dobře. Převařování zřejmě už nebude nutné

maintext: Od kdy pijeme špatnou vodu? Proč nám to neřekli dřív? A co mám dělat, když mi bude špatně? Je to na doktora? Tyto... celý článek


description: Zatímco některé brněnské městské části s pouličními umělci bojují, židenická radnice jim nabízí spolupráci. Oslovila skupinu výtvarníků Hearts of Creation, kteří vytvořili pět různých návrhů, jak oživit omšelou zeď na schodišti na Staré osadě.

title: Medvěd, veverky či chameleon. Lidé hlasují o graffiti pro omšelou zeď

maintext:
Lidé mohou nyní na Facebooku hlasovat, které zpracování by se jim u schodiště k obchodnímu domu líbilo nejvíc. Umělci nápad uvítali s nadšením.
„Je to výborný způsob, jak prosadit mladé talenty do veřejného prostoru a představit tak neznámé tváře,“ pochvaloval si autor jednoho z návrhů Dalibor Krch. „A vypadá to, že by se pro nás v budoucnu v Židenicích mohlo objevit víc takových příležitostí,“ dodal.
Do soutěže se zapojil i výtvarník Jan Gruml. „Jsem moc rád, že radnice k podobným krokům přistoupila, například Polsko je už v tomto směru daleko před námi. Místo jednobarevných zdí paneláků tam při revitalizaci tvoří obrovské muraly a vypadá to krásně,“ odkázal na velkoplošné malby zdobící tamní městské stěny umělec známý pod pseudonymem Slakinglizard.
Anketa končí v pondělí o půlnoci
Právě jeho návrh je podle průběžných výsledků v židenické anketě, která končí v pondělí o půlnoci, favoritem na vítěze. „Chtěl jsem do betonem zalitého prostoru přinést trochu přírody,“ okomentoval své dílo Gruml. Na zeď plánuje vyobrazit několik běžících lesních tvorů.
Zvířecí tematiku zvolili i ostatní umělci. Jejich vizualizace znázorňují například dvojici veverek přistižených při noční krádeži oříšků, chameleona útočícího na slunéčko sedmitečné nebo internetový fenomén Nyan Cat.
Vítězný návrh se na zdi schodiště objeví v následujících týdnech a radnice za něj zaplatí zhruba 20 tisíc korun.
Vandalů se v Židenicích nebojí
Židenice nespolupracují s pouličními umělci poprvé. V minulosti například sprejer Lacmo graficky ztvárnil hranici s městskou částí Brno-sever na mostě u Pastrnkovy ulice nebo se ujal prázdných stěn na koupališti v Juliánově.
Svou stopu zde zanechal i populární brněnský streetartista Timo, když na žádost místostarosty Petra Kunce (TOP 09) vyzdobil prázdné plochy u sportovního areálu Bzzzukot.
„Využívají jej především mladí, tak jsme se ho pro ně snažili udělat víc atraktivní. Rádi bychom ukázali lidem, že graffiti nejsou jen nějaké klikyháky na zdi, ale že můžou příjemně kultivovat prostor,“ vysvětlil záměr Kunc.
Podobné projekty podle něj pomáhají také k eliminaci nechtěných tagů na fasádách domů. Toho, že by umělecká díla chtěli poškodit vandalové, se v Židenicích nebojí. „Ještě se nám nestalo, že by nám někdo hotovou stěnu počmáral,“ podotkl místostarosta.
Do budoucna by podobným způsobem mělo ožít i nově zrekonstruované Karáskovo náměstí, kde se nejspíš už na podzim objeví další z Timových děl. Nový kabát dostane i Společenské centrum Karas, o jehož vzhledu taktéž rozhodnou lidé v anketě.


description: Výjev jako z horrového filmu zaskočil v poslední době obyvatele brněnské Bystrce. Několik keřů tu kompletně obalila hustá pavučinová síť. Bílý závoj, který nyní může být k vidění na různých místech republiky, však nemají na svědomí pavouci, ale housenky motýla předivky zhoubné.

title: Brněnské obyvatele zaskočily obří pavučiny, na svědomí je mají housenky


authors:
Autor
Masaryk A Jošt Byli Pro
Tvrdí Organizátoři

description: Sochy T. G. Masaryka před Lékařskou fakultou Masarykovy univerzy a markraběte Jošta na Moravském náměstí v Brně získaly ve středu dopoledne netradiční vzhled. Na bílých košilích spíchnutých z prostěradel jim od jedenácté hodiny na hrudi zářil nápis Pro nádraží v centru.

title: Masaryk a Jošt „oblékli“ košile, podporovali na nich nádraží v centru


description: Náměstek brněnského primátora Matěj Hollan se na Facebooku svěřil, že ho společně s předsedou zelených Matějem Stropnickým vyhodili z hospody kvůli názorům na uprchlíky. Za hlavního agresora označil advokáta Richarda Špíška, který je známý jako obhájce Kevina Dahlgrena. Špíšek to odmítá.

title: Kvůli migrantům nás se Stropnickým vyhodili z hospody, líčí Hollan

maintext:
Incident se stal ve čtvrtek večer v hospodě v centru Brna. „Na Matěje Stropnického začali verbálně, avšak důrazně a s výhrůžkami násilí útočit nějací borci, že on rozhodně do této hospody nesmí. Bylo to velmi nepříjemné, ne jen hospodské tlachání,“ tvrdí Hollan (Žít Brno) na Facebooku.
Skupina v čele se Špíškem podle něj vyhazovala z hospody jeho, Stropnického a místopředsedu Strany zelených Michala Bergra.
„Vypadni, nebo ti rozbijeme hubu. Dopiješ to pivo a vypadneš pryč, do týhle hospody už nepáchneš, tady pro tebe není místo. Stropnickýho sem tahat nebudeš. Refugees not welcome,“ líčí Hollan, co si v hospodě vyslechl.
Jeho facebookový status už sdílely různé osobnosti z politiky i kultury jako například senátorka Eliška Wagnerová nebo režisér Břetislav Rychlík.
Šestkrát mně řekl, ať odejdu z hospody, říká Stropnický
Špíšek iDNES.cz řekl, že nikomu nevyhrožoval a nebyl hlavním iniciátorem roztržky.
Obhájce Richard Špíšek
„Seděl jsem s kamarádem na pivu. Viděl, jak jde do hospody Hollan a Stropnický. Neudržel se a šel za nimi diskutovat. Ani nevím, co si řekli, nebyl jsem u toho. Stál jsem venku. Kamarádovi jsem řekl, ať se na to vykašle a nedělá potíže,“ tvrdí Špíšek, který je známý jako advokát Američana Kevina Dahlgrena, kterému hrozí doživotí za čtyřnásobnou vraždu v Brně-Ivanovicích.
Špíškův kamarád jeho verzi podpořil příspěvkem do diskuze pod Hollanův status. „Se vší vážností prohlašuji, že Stropnického i Hollana jsem včera poslal do pi.. já a udělám to při každé příležitosti. Prezentuji tak svůj názor a je to něco, s čím musí pseudopolitici tohoto typu počítat,“ napsal.
Kdo útočil, nedokáže Stropnický rozsoudit. Říká, že Špíška nezná a nedokáže tak říct, zda ho v hospodě oslovil on.
„Přišel ke mně proplešatělý pán, který byl zjevně v podnapilém stavu. Asi šestkrát mně řekl, že mám odejít z hospody, protože tam nemám co dělat. Zeptal jsem se ho, v čem se mnou v názorech nesouhlasí. Nedokázal mně odpovědět. Raději jsem z hospody odešel,“ popsal situaci Stropnický.


description: Řidiči, kteří přes léto parkovali u vyškovského rybníka Kačenec, riskovali poničení svého auta. Policie eviduje téměř dvě desítky poškrábaných karoserií. Neměla je však na svědomí omladina, jak se místní zprvu domnívali, ale 61letý muž. Vadilo mu, že auta stojí poblíž cyklostezky a ničí přírodu.

title: Senior ničil u rybníka zaparkovaná auta. Vadilo mu, že škodí přírodě


description: Podvodník s lihem a bývalý zemanovec Vladislav Jarošek se znovu vyhne nástupu do vězení. Soud mu kvůli špatnému zdraví odložil trest o půl roku.

title: Podvodník Jarošek znovu unikl vězení, soud mu kvůli zdraví přerušil trest


authors: U Budov Hejtmanství Přibyly Stojany S Dezinfekcí

description: Hygienici vydali jihomoravským školám pokyny, jak se bránit invazi žloutenky. Hovoří o největší epidemii za posledních 35 let. Od začátku letošního roku onemocněly na jižní Moravě už více než dvě stovky lidí.

title: Vyzbrojte školáky gelem, očkujte učně, radí hygienici kvůli žloutence

maintext:
„Dohlédněte na to, aby si žáci pořádně myli ruce teplou vodou a mýdlem po každém použití toalety, před každou konzumací jídla, po návratu z venkovního prostředí nebo po použití veřejné dopravy. Také by si neměli vzájemně ochutnávat svačiny a kouřit společně cigarety, pít z jedné lahve či otírat její hrdlo rukou.“
Taková a několik dalších doporučení vyslali na startu nového školního roku krajští hygienici do jihomoravských škol všech stupňů. Schyluje se tak k velké bitvě se žloutenkou typu A, která od letošního ledna do začátku září postihla na jižní Moravě už 215 lidí a v posledních týdnech nabírá na síle.
„Děsím se představy, že by se infekce dostala do škol, proto jsme poučili zástupce vedení všech zařízení a chceme, aby vyrozuměli o nebezpečí i rodiče,“ řekla krajská epidemioložka Renata Ciupek.
Dokonce hovoří o „brněnské epidemii“, protože 80 procent všech zachycených případů žloutenky je právě z Brna a nejbližšího okolí (o šíření epidemie jsme psali zde).
Nakaženým třídám hrozí padesátidenní karanténa
Podle hygieniků by všechny děti měly být vybavené pohotovostním balením dezinfekčního gelu, nebo alespoň jednorázovými dezinfekčními ubrousky.
„I když se celková situace zhoršuje a v posledním týdnu jsme měli 25 nově nemocných, zatím se žloutenka mezi školáky nedostala. Opatření tak mají jen preventivní ráz. Když je všichni budou dodržovat, nemusí dojít k nejhoršímu,“ poznamenala hygienička.
Pokud by však někdo ze třídy onemocněl, postihla by celý kolektiv padesátidenní karanténa. „Vhodnou prevencí je placené očkování u praktického lékaře. Rozhodně doporučujeme nechat očkovat učně a studenty potravinářských oborů, kteří chodí na praxi do restaurací a kuchyní,“ poradila Ciupek.
Zpráva o šířící se epidemii žloutenky byla jednou z prvních, kterou od vedení škol dostali rodiče žáků.
„Hned prvního září nám paní učitelka na úvodní schůzce přečetla dopis od hygieniků. Nevím, jak učitelé pohlídají, aby si děti navzájem neukusovaly svačiny a nepily ze společné lahve. Podle mě to prakticky nelze kontrolovat, zvlášť u malých dětí,“ reagovala matka, jejíž děti chodí na jednu ze základních škol v Brně.
„Navíc naše škola je ve staré budově a ve třídách mají jen umyvadla se studenou vodou, v pokynech se přitom mluví o teplé. Učitelka nás také upozornila, že na nákup dezinfekce do každé třídy nemá škola peníze. Vůbec nerozumím tomu, proč při takové epidemii neuvolní potřebné peníze zřizovatelé škol,“ dodala.
Školy zajímá, kdo vakcíny pro učně zaplatí
Na svého zřizovatele – Jihomoravský kraj – se nejspíš obrátí Ladislav Hochman, který stojí před nutností nechat děti očkovat. Je totiž ředitelem odborného učiliště v Lomené ulici v Brně, kde se žáci učí na budoucí kuchaře, pekaře a cukráře.
„O nebezpečí víme, dostali jsme informace z hygieny i z kraje. Vydal jsem pokyn k nakoupení dezinfekčních mýdel a rozhodně budeme řešit také očkování žáků v potravinářských oborech. Je pouze otázkou, kdo to zaplatí, protože vakcíny by se týkaly asi 150 žáků,“ poznamenal Hochman.
„Máme také poslat informace na krajský odbor školství, co jsme proti šíření nákazy už udělali,“ doplnil.
U budov hejtmanství přibyly stojany s dezinfekcí
Do boje proti žloutence se už dříve zapojil brněnský magistrát, který například nechal očkovat strážníky, lidi z terénních sociálních služeb a také bezdomovce, mezi nimiž se nákaza nejvíce šíří (psali jsme zde).
Ve svých budovách, na některých zastávkách MHD v centru Brna a u vlakového nádraží jsou lahvičky s dezinfekcí na mytí rukou.
K preventivním opatřením se přihlásil také Jihomoravský kraj, který plánoval vybavit budovy hejtmanství na Žerotínově náměstí a na Cejlu stojany s dezinfekčními přípravky.
„Umístíme je u vstupů nebo výtahů, k dispozici budou v každé kanceláři a v zasedacích místnostech. Podle potřeby je rozdáme také zaměstnancům, aby je měli v kapse či kabelce,“ informovala o opatřeních ředitelka krajského úřadu Věra Vojáčková s tím, že upozornění od hygieniků je na tabuli u informací.
V úterý se rovněž uskuteční koordinační schůzka mezi hejtmanem, ředitelem Krajské hygienické stanice v Brně a ředitelkou krajského úřadu, na níž si účastníci upřesní další možná opatření proti šíření žloutenky.


description: V Brně působí skupina záhadologů, kteří pátrají po paranormálních jevech. Patří mezi ně také Kamil Pokorný ze společnosti Agartha. S redaktorkou MF DNES prošel tajemné Stránské skály.

title: Záhadolog zkoumá paranormální jevy. Po Brně chodí s termokamerou

maintext:
Stránské skály jsou pro záhadology zajímavým místem. „Chcete zajít na jedno z nejzáhadnějších míst v Brně? V tom případě se sejdeme u štol pod Stránskou skálou. Tam se pořád něco děje,“ pozval nás Pokorný ze společnosti Agartha, která se specializuje na paranormální jevy více než 14 let. Její členy zajímá všechno neuchopitelné, prozkoumali už stovky míst a výsledky svých zjištění pravidelně zveřejňují na webu.
O pár dnů později už nás Pokorný očekává u chlad vydechujícího vchodu do Stránské skály. „Chodím sem tak často, že už mi to tu připadá příjemné,“ komentuje a z batohu vytahuje velkou baterku, krabičku s displejem a rukojetí a malou podélnou krabičku se stupnicí.
Destička připomíná smrt ženy
„To je naše základní vybavení – termo kamera a gaussmetr na měření elektromagnetického pole. Někdy také používám pružinu, ale té by někdo nemusel věřit. Tohle jsou běžně používané přístroje – ve stavebnictví, v energetice a v celé řadě odvětví, takže je těžko může někdo zpochybnit.“
Než vejdeme dovnitř, ukazuje na malou destičku vpravo od vchodu ve výšce asi čtyř metrů. „Připomíná smrt čtrnáctileté Vlasty Dostálové, kterou tu v říjnu 1938 našli v kaluži krve. Nikdy se přesně nevyšetřilo, co se stalo. Jestli to byla nehoda, nešťastná láska, anebo jí někdo ‚pomohl‘. O něco později se prý v chodbách oběsila žena. Místní legenda praví, že to byla matka dívky, která neunesla smrt dcery,“ vypráví. „Jejich duchové tady prý bloudí.“
Podle něj má místo velmi zvláštní atmosféru. Už od pravěku tu žili lidé, jejich stopy nacházejí archeologové, ale nejvíc záhad se tu nashromáždilo kolem války. „Němci tu totiž vyhloubili síť štol, protože sem chtěli přestěhovat zbrojní výrobu z vedlejší továrny Flugmotorenwerke Ostmark, předchůdce dnešního Zetoru,“ vypráví Pokorný. Po roce 1968 tu komunisté postavili protiatomový betonový kryt pro lidi z továrny Zetor.
Satanské rituály
Podle něj je tu i další důvod, proč tu koluje divná energie. „Chodí sem mladí lidé s oblibou vyvolávat zlé mocnosti a pořádají tu satanské rituály. Stalo se nám, že jsme tu po nich našli dvojitý kruh z mouky a další pozůstatky. Chápu, že jsou zvědaví, ale přitáhnou je sem a pak už se jich neumějí zbavit. Takže to sem občas chodíme čistit,“ upřesňuje a vchází do chodby, která se po chvíli stáčí doleva.
Ručička gaussmetru cudně poskakuje kolem přípustné hladiny, kamera ukazuje oranžové a zelené skvrny, přes něž se občas táhnou namodralé čáry.
„To je proud chladného vzduchu z chodeb,“ vysvětluje průvodce. Vzhlédnu ke stropu boční chodby a srdce se mi zastaví. Pod stropem se plazí šedavé cáry. Div že nečapnu kolegyni fotografku za rukáv. A je to tady!
Týdeník 5plus2 Každý pátek zdarma Týdeník 5plus2 najdete každý pátek ve stojanech na obvyklých místech.
„To je jen mlha z rozdílu teplot, podívejte se, gaussmetr je v pohodě. To už by ručička vystřelila jako splašená,“ komentuje Pokorný. Přicházíme k cihlové zdi s otvorem po dveřích. „Tady se nám jednou povedlo vyfotit něco podivného. Nevšimli jsme si toho a dali fotky na Facebook, teprve po letech se nám fotka vrátila. Čtenář zaregistroval skvrnu připomínající ženskou tvář. Fotku zesvětlil a ona vyplula ze stínu,“ vypráví.
Jdeme se na místo podívat. Na zdi žádná skvrna není. Na duchy nevěřím, ale jako klaustrofobikovi mi není nejlíp a raději se ptám: „Jak často musíte lidem vysvětlovat, že nejste blázni?“ „To nikdy neděláme. Zrovna tak bychom se i my mohli dívat na druhé jako na blázny, kteří nejsou schopní přijmout jasná fakta – jevy, které ačkoli jsou přece jen hraniční, nejsou až tak zcela výjimečné. To, že dnešní fyzika neumí vysvětlit jejich podstatu, neznamená, že neexistují, navíc pokud je opakovaně zažiji,“ reaguje Pokorný.
Vracíme se k páteřní chodbě a pokračujeme až k jakémusi rozšíření. „Podívejte se, jak body na kameře pulzují. Věřím tomu, že kdybychom tu dvě hodiny v klidu počkali, nějaký paranormální projev bychom technikou opět zachytili,“ popisuje přesvědčivě.
S neproniknutelnou stěnou tmy za zády se necítím moc jistě, a tak se raději znovu ptám: „A jak se ty síly projevují?“ Odpověď mě zrovna neuklidní. „My, co jsme citlivější, to cítíme jako mrazení, protože když se entity, jak tyto úkazy nazýváme, projevují do našeho světa, spotřebovávají energii, což se projevuje poklesem teploty. Na termokameře se pak objevují barevně odlišné modré skvrny a ty mají někdy tvar postavy,“ upřesňuje Pokorný a baterkou dělá osvětlovače fotografce, čímž mě ponoří do lázně tmy až po krk. A pokračuje: „Kolegyně tady slyšela dětské hlasy, kamarád zase cítil, jak vedle něj někdo pořád jde. Dnes tu ale nic není.“
Argumentuje tím, co ukazují přístroje. „Pokud se náhle a bez běžného důvodu hlouběji v podzemí změní desetkrát výrazněji magnetické pole a mobily a všechny jiné možné zdroje přitom necháme venku, pak je to skutečně na pováženou,“ popisuje záhadolog. „Nebo pokud náhle nastane výrazná změna teploty a na termokameře začne být vidět o osm stupňů chladnější flek. Nejlepší tedy je jít něco takového zažít společně i s tou technikou a ještě to nahrávat na video, aby to bylo průkazné i zpětně.“
V rámci Brněnska je podle něj nejstrašidelnější vila Tugendhat. „Také některé hospody, o kterých se to neříká, jedna ubytovna u Tomkova náměstí a Stránská skála. Svá tajemství si dodnes drží Špilberk. Dodnes nikdo nevysvětlil účel zeleně svítící místnosti. A hrad Veveří a jeho okolí, v němž reálně detekujeme chodby i cennosti. Což ale rozhodně není výzva k tomu, aby někdo šel a kopal tam, je to protizákonné,“ upozorňuje Pokorný.