description: Ostravsko jako region, který živily hlavně řemesla a zemědělství, si už dnes dokáže málokdo představit. Doby, než se Ostravsko změnilo v industriální centrum Moravy a Slezska, bude připomínat pobočka Národního zemědělského muzea, která má od roku 2019 fungovat v Dolní oblasti Vítkovice.

title: Přišli ze šichty a vyrazili na pole, říká k minulosti Ostravanů archivářka

maintext:
O tom, jak se žilo v Ostravě, než se proměnila v město železáren, dolů a těžkého průmyslu, jsme si povídali s Hanou Šustkovou ze soukromého archivu Vítkovice Machinery Group.
Jak se to slučuje s industriální tváří Ostravy, že tady možná překvapivě vznikne zemědělská expozice?
Zemědělství bylo prvním způsobem obživy lidí. Ostravsko nebylo průmyslové odjakživa, ale až od 19. století. Do té doby to bylo přirozeně poddanské město. Měšťané, kteří tady žili, zde vykonávali různá řemesla. Ostrava byla třeba proslulá svým soukenictvím. Každý měšťan měl ale ještě nějaký pozemek, který obdělával a měl dobytek, kravku, prasátka. Kus polnosti využíval pro sebe, byli to samozásobitelé a přebytky prodávali dál. Tak to fungovalo po celý středověk i novověk, typicky právě pro malá poddanská města. Velkoměšťané byli vážení, ale s kolegy z Prahy byly jejich příjmy samozřejmě nesrovnatelné.
Jak k této proměně od zemědělství k industrializaci došlo?
Na počátku 19.století pořád ještě existovala feudální společnost, existovalo panstvo a poddaní. Měšťané měli jistá privilegia, třeba ta, která se vztahovala k vodnímu právu, což se týkalo zejména užívání řeky Ostravice. Když se založily železárny, tak to bylo právě u Ostravice, protože vodu potřebovaly jako svůj energetický zdroj. Bylo důležité s místními měšťany domluvit, jak vodu užívat, protože mohla pak v řece chybět a byl by ohrožen chod ostravských mlýnů. Na druhou stranu zase měšťanům plynuly od železáren výhodné peníze. Hledaly se zdroje tak, aby město mohlo existovat.
Tento proces byl ale poměrně pozvolný. Byla tady nějaká inspirace v cizině?
Jednalo se o postupný přerod od stavovské k občanské společnosti, nešlo o žádnou revoluci ze dne na den. Rakousko-Uhersko si vzalo příklad z Anglie a Belgie, což byly dvě nejvíce industrializované mocnosti světa 19.století. Dlouho vedle sebe koexistovali řemeslníci, tkalcovští mistři se svými tovaryši a učni vedle textilních továren, které vznikaly v nedalekém Frýdku a Místku. Nějakou dobu to fungovalo, ale čím více fabriky vydělávaly, tím byly efektivnější, rychlejší a kvalitnější, takže mistři se postupně museli přizpůsobit.
Jak se stali ze samostatných zemědělců a řemeslníků průmysloví podnikatelé?
Mistři byli většinou velkoměšťané a k velkoměšťanským domům patřily vždy polnosti. Jak se Ostrava rozvíjela, měšťané své pozemky prodávali anebo pronajímali. Bylo třeba stavět více domů pro dělníky, rozšiřovat fabriky. Zisk přinášel rozvoj obchodu, už ne stará živnost. Z tovaryšů se postupem času stávaly námezdní síly v průmyslu. Trvalo, než se dostali z bludného kruhu, k tomu napomáhalo i vzdělání, jak se rozšiřovalo školství.
Jak to tedy vypadalo konkrétně v době založení Vítkovických železáren? Byl rok 1828, žilo v nich na 200 duší, najednou se tady začali stahovat specialisté z Vídně, začali vyměřovat a stavět, první část továrny zprovoznili o dva roky později. Přijeli odborníci z Británie nebo Belgie. Dělníci se rekrutovali z místních, druhých a třetích synů rolníků, kteří neměli šanci zdědit půdu, ale také z druhých a třetích synů měšťanů, kteří neměli šanci zdědit řemeslo. Byl to dobrý způsob, jak získat zaměstnání, a jak se fabrika rozrůstala, tak místní zdroje vyschly, kolem roku 1850. Vítkovice se rozrostly na největší železárny v monarchii. Jak se rozvíjely železárny, tak šlo kupředu i dolování uhlí.
Určitě tomu hodně napomohl rozvoj dopravy, třeba železnice.
Důležité slovo měla rozvíjející se železnice, významná nejen pro přepravu osob a zboží, ale také pro přepravu informací. Bylo nutné propojit jednotlivé kouty monarchie a upevnit její soudržnost. I když Rakousko nebylo vnímáno jako pokrokové, tak bylo první zemí na kontinentě, která začala stavět železnici. Moderní, parní, podle britského vzoru. Pro železnici byly potřeba koleje, nikdo je moc neuměl vyrábět, kujné železo se vyrábělo draze a neefektivně, dovozní cla byla drahá. Nezbylo než je vyrábět doma a ve velkém. Proto Rothschild usiloval hned od počátku o Vítkovice. Olomoucké arcibiskupství mu ale firmu nechtělo odprodat, protože byl Žid, báli se také o zlikvidování hutí ve Frýdlantu. Nakonec v roce 1843 Vítkovice prodali.
V čem vidíte přínos zřízení pobočky Národního zemědělského muzea v Ostravě?
Ostrava je dlouhodobě symbolem těžkého průmyslu. Je však třeba si uvědomit, že není stará 200 let, ale že tady lidé žili už před šesti sty lety a nějak se potřebovali uživit. Je třeba, aby se na to nezapomnělo. Centrum už je k nepoznání, žádné stopy po zemědělství tam nenajdete. Ale když si vezmete okrajové části jako Petřkovice, Lhotka, všude jsou zahrádky, v Přívoze je malý stateček na točně, kolem Odry, za řekou. Spousta lidí, kteří denně přicházeli za prací do Ostravy, mělo své hospodářství. Dělali na něm, když přišli ze šichty, orali a byli to takzvaní kovozemědělci.


description: Ještě letos by se mohly začít těžit nebezpečné odpady z bývalé skládky Skatulův hliník ve Frýdku-Místku. Čeká se jen na potřebná povolení.

title: Skládka se začne likvidovat možná letos, brání obchvatu Frýdku-Místku

fasttext_language: cs


description: Do projektu rekonstrukce beskydské přehrady Šance museli zasáhnout lidé z Povodí Odry. Na místě, kde chtěli odtěžit svah hrozící sesutím, nemuseli kopat tak hluboko, jak předpokládali, a proto začalo chybět kamení pro zásyp hráze.

title: Na opravu beskydské přehrady chybí kamení

maintext:
„Smyková plocha sesuvu leží ve zhruba poloviční hloubce, což znamená, že množství odtěženého materiálu je také poloviční a nedostačuje ke zpevnění hráze přehradní nádrže,“ píše se v oznámení studie EIA, kde Povodí Odry o změně plánů rekonstrukce beskydské přehrady informovalo.
Součástí rozsáhlé rekonstrukce přehrady na řece Ostravici bude i vybudování nového bezpečnostního přelivu či zesílení hráze. Povodí se také musí vypořádat s nebezpečím sesuvu jednoho z břehů přehrady, v údolí Řečice.
Zpevnění sesouvajícího se svahu je nutné
A právě kvůli sesuvu muselo Povodí Odry měnit plány. Původně měl být svah nad přehradou částečně odtěžen jen v jedné části.
„V horních partiích svahu odtěžíme materiál, jehož vhodnou část nasypeme na spodní část hráze. Nevhodný materiál pak nasypeme na spodní část sesouvajícího se svahu, který se takto zpevní,“ vysvětloval plán už před časem generální ředitel Povodí Odry Jiří Pagáč.
Nyní se ale zjistilo, že na místě těžby není dostatek kamene. „Nevytěžili bychom tam tolik kamene, kolik potřebujeme na rozšíření hráze,“ vysvětluje Miroslav Janoviak, investiční ředitel podniku Povodí Odry.
Ve hře byly tři varianty. Rozšíření plochy těženého sesuvového pole bez dalších úprav, rozšíření plochy těženého sesuvového pole a následná rekultivace místa, nebo možnost dovozu potřebného kamene z jiného místa.
Varianta bez nákladních aut
To by ale znamenalo výrazný nárůst nákladní dopravy na silnici od Frýdlantu přes Ostravici. Denně by zde muselo projet až čtyřicet těžkých nákladních automobilů.
Nakonec se Povodí rozhodlo pro první variantu. „Vytěžíme širší sesuvové pole, což nám zajistí dostatek kamene pro zasypání hráze,“ vysvětluje Miroslav Janoviak.
„Těžbu rozšíříme jen s malými úpravami, po jejím skončení zůstane na místě skála. Původně jsme zvažovali možnost zalesnění, ale to bychom si do budoucna vyrobili stejný problém, jaký jsme chtěli vyřešit,“ dodává.
Veškeré práce mají skončit do tří let
Riziko sesuvu na přehradě Šance pak není vysoké, ale existuje. Na problém se přišlo v době stavby nádrže, svah nad údolím Řečice se proto po celou dobu existence přehrady monitoruje. K dalšímu snížení rizika mělo pomoci právě odtěžení části svahu.
Aby Povodí získalo dostatek kamene na posílení hráze, vytěží kámen v rozšířeném prostoru možného sesuvu. Cenu celého projektu to nijak nezmění, zůstává stejná, stejně tak i doba opravy přehrady.
Veškeré práce, včetně stavby rozšířeného přelivu, chce mít Povodí Odry hotové do tří let, původní cena 438 milionů korun, na kterou při výběrovém řízení firmy stlačily původně odhadovaných 735 milionů, zůstává také.


description: Po jedenácti letech končí velkorysý plán na výstavbu obchodního centra přímo v opavské památkové zóně. Zastupitelé v pondělí odsouhlasili odstoupení od smlouvy s developerem, což město přijde na více než 28 milionů korun.

title: Opava ukončila smlouvu s developerem, město zaplatí přes 28 milionů

maintext:
Pro jedny vytoužený konec neoblíbeného projektu, pro druhé až příliš smířlivý postoj města k developerovi. Opavští zastupitelé rozhodovali o tom, zda se v památkové zóně, v sousedství Horního náměstí v centru města, bude stavět obchodní centrum.
K navrhovanému odstoupení od smlouvy stačilo dvacet hlasů, návrh vedení města ale nakonec podpořilo čtyřiadvacet zastupitelů. Tři byli proti, čtyři se hlasování zdrželi a pět jich nehlasovalo vůbec. Záměr tedy nakonec prošel poměrně jednoznačně, projednávání však rozhodně klidné nebylo.
Tak vypadal poslední návrh obchodního centra vedle Horního náměstí,vlevo dole budova opavského magistrátu Hláska
Primátor Radim Křupala (ČSSD) nejprve upozornil, že se městu podařilo snížit cenu, kterou pražská firma Crestyl žádala za odstoupení od smlouvy a zrušení plánů na obchodní centrum. Z původních takřka 30 milionů korun klesla výsledná suma na 28,5 milionu.
„Vyúčtování firmy posoudili právníci i auditor, který kontroluje městské účty. V sídle firmy zjistil, že některé požadavky jsou duplicitní a u několika faktur nebylo možné prokázat, že se týkají opavského projektu,“ vysvětlil primátor.
Zároveň poukázal, že Crestyl si účtoval pouze přímé náklady, například projektové práce či právní služby. „Neúčtoval mzdy nebo cesťáky, to by podle vyjádření investora zvedlo sumu o deset až dvanáct milionů.“
V konečné částce jsou zahrnuty i zálohy za demolici výškové budovy ministerstva zemědělství, čistá suma za odstupné tak činí 22,6 milionu korun.
Opozice: Kdo postaví například podzemní garáže?
I to se však některým opozičním zastupitelům zdálo mnoho. „Město sanuje soukromého investora a řeší jeho problémy s nepodařeným projektem, což je nepřijatelné,“ shodli se zastupitelé za ODS Ondřej Veselý a Jan Zelinka.
Upozornili, že město mělo s investorem dále vyjednávat o projektu, případně si vynutit změnu. „Pokud vím, tak investor nabízel například i podzemní garáže, které Opava v centru potřebuje,“ argumentoval Veselý a zároveň dodal, že se obává také toho, že nyní zanedbaná asi hektarová plocha zůstane mnoho let prázdná, protože město nebude mít na potřebné investice.
Primátor připomněl, že Crestyl dával i nyní najevo přání v projektu pokračovat, ale nechtěl se stavět proti vůli občanů. Křupala dokonce uvedl, že i jemu se myšlenka zástavby vedle Horního náměstí příliš nezamlouvala. „Většina občanů si nepřeje pokračování projektu, a kdyby investor chtěl, mohl žádat například i předpokládaný ušlý zisk. A není jisté, jak by pře u soudu dopadla,“ varoval.
Na protest proti pokračování projektu totiž vznikla i petice, již podepsaly přes tři tisíce občanů.
Trestní oznámení na pisatele anonymu
Zastupitelka a bývalá náměstkyně primátora Simona Bierhausová (nezávislá) sdělila, že den před jednáním dostala anonym, který v souvislosti s Crestylem haní vedení města a primátora viní z korupčního jednání. „Podala jsem trestní oznámení na neznámého pachatele, který anonym psal,“ řekla Bierhausová a navrhla odročení bodu, což u většiny zastupitelů neprošlo.
Primátor Opavy pak jakékoliv nezákonné jednání odmítl. „Také zvažuji podání trestního oznámení,“ reagoval.
Neúspěšný byl rovněž návrh některých zastupitelů na podání trestního oznámení na vedení města z roku 2005, jež záměr na obchodní centrum předložilo a prosadilo.
Crestyl: Nechceme jít proti vůli Opavanů
Firma Crestyl se k rozhodnutí opavských zastupitelů zatím nechce konkrétně vyjadřovat. „Na jednání zastupitelstva jsme nebyli přítomni, čekáme tak na oficiální zprávu od orgánů města. Teprve poté bude možné rozhodnutí z naší strany více komentovat,“ sdělil mluvčí firmy Ondřej Micka a dodal, že projekt respektoval historii místa a byl by pro město přínosem. „Nechceme však za každou cenu jít proti vůli Opavanů a rozhodnutí zastupitelstva proto budeme respektovat.“
Právě to, že na rozhodujícím jednání zástupce Crestylu scházel, opoziční zastupitelé také kritizovali. „Crestyl řekl jednoznačně své možnosti už dříve. Účast zástupce by tedy asi nebyla plodná, protože by se jistě objevily dotazy na historii, kdo za co může, které vedení co požadovalo, přičemž bychom se se dočkali nejspíše diplomatických odpovědí,“ vysvětlil primátor, který chce využít první finance na základní zvelebení místa už příští rok.
„Vidím v rámci vypořádání s Crestylem úsporu něco přes milion korun, takže tyto peníze pravděpodobně využijeme na nějaké přípravné práce,“ uzavřel.


description: Seriál předvolebních rozhovorů MF DNES pokračuje lídrem TOP 09 Herbertem Paverou. Starosta Bolatic v něm líčí, jak chce stranu poprvé dostat do vedení Moravskoslezského kraje.

title: S hnutím ANO mám trochu problém, říká lídr TOP 09 Herbert Pavera

maintext:
Budeme-li se podílet na vedení kraje, budeme se snažit, aby náš kraj byl top. Tak zní nosné téma předvolební kampaně strany TOP 09. Má to však jeden háček. V minulých krajských volbách získala TOP 09 pouze 4,32 procenta a její zástupci zůstali stranou krajského úřadu.
„I vzhledem k tomu, jak moc různých uskupení letos kandiduje, tak budu považovat za volební úspěch vstup do zastupitelstva. tedy přes pět procent hlasů. Říkám si, že je v regionu dost soudných a šikovných lidí, kteří naši kandidátku a program ocení,“ říká krajský lídr TOP 09, starosta Bolatic na Hlučínsku a poslanec Herbert Pavera.
Takřka dvacet let vedete velkou obec, pracujete jako poslanec, nebylo by toho v případě krajské funkce na vás příliš?
Co bude dále, záleží na volebním výsledku a povolebním vyjednávání. O mně je známo, že jsem spíše regionální typ politika, který žije pro Bolatice, pro Hlučínsko a samozřejmě i pro kraj bych dýchal stejně dobře. Pokud bychom se měli podílet na vedení kraje, tak bych do Poslanecké sněmovny už nekandidoval.
Herbert Pavera Narozen 4. ledna 1958 v Bolaticích, vystudoval po gymnáziu v Hlučíně učitelství matematiky a chemie na Pedagogické fakultě v Ostravě. Učil na Základní škole v Opavě-Kylešovicích, kde se také stal zástupcem ředitele a v letech 1992 až 1998 školu vedl jako ředitel. Od roku 1998 starosta Bolatic na Opavsku, předtím byl osm let místostarostou. Jako předseda vede i Sdružení obcí Hlučínska. V minulosti byl jako nestraník na kandidátkách KDU-ČSL, SNK-ED a TOP 09. V roce 2013 uspěl na kandidátce TOP 09 ve volbách do Poslanecké sněmovny a o dva roky později vstupil do TOP 09 a poté se stal členem předsednictva této strany.
Tvrdíte, že jste regionální politik, ale loni jste se stal členem představenstva TOP 09. To je hodně nadregionální politika.
Ano, je to velká politika, však jsem se tehdy velmi rozhodoval, protože mám s nominací do jedněch voleb, kdy jsem byl ještě jako nezávislý na kandidátce KDU-ČSL, nedobré vzpomínky. Zažil jsem tehdy trochu podrazy mezi kandidáty, tak jsem byl rozhodnutý, že nikdy nevstoupím do žádné strany. Nakonec jsem to změnil, zvažoval jsem spolupráci se STAN nebo TOP 09 a nakonec se rozhodl pro topku, jejíž program mi byl bližší.
V KDU-ČSL a TOP 09 jste byl se starostou Čeladné Pavolem Lukšou, který však loni najednou vedení strany opustil a nyní kandiduje se svým projektem Dobrá volba. To ho tak naštvalo, že jste ho v parlamentních volbách v roce 2013 díky preferenčním hlasům přeskočil?
Pavol Lukša je v kraji velmi známý politik v kraji a má obrovské zkušenosti. Na jeho odchod z TOP 09 určitě neměly vliv volby v roce 2013. Myslím, že to, že loni nebyl zvolen do předsednictva TOP 09, mu připadalo trošičku smutné. Že po letech, co věnoval TOP 09, nebyl zvolen, ho asi hodně zklamalo.
Víte už nyní, s kým byste šli do koalice a s kým si to neumíte představit?
Určitě víme, že bychom nešli do spolupráce s komunisty a xenofobními stranami, například Úsvitem. Říkám na rovinu, že trošku váhám i nad ANO, přestože i tam jsou velmi šikovní a slušní lidé. Ale jestliže někdo vstoupí do takového hnutí se záměrem se dostat k funkcím jak to v minulosti fungovalo u jiných stran, a je podporován Andrejem Babišem, kterému vůbec nevěřím, tak mám obavu, jak to bude profesionální v kraji.
Není to politikaření přenášet osobní nevraživost mezi Miroslavem Kalouskem a Andrejem Babišem do vztahu Pavera a krajský lídr ANO Ivo Vondrák?
Tak to není. Pana Vondráka vůbec neznám, ale jestliže je někdo rektorem, tak to musí být velmi schopný člověk. Jen prostě mám s hnutím ANO vnitřní problém. Podle mého názoru Babiš nešel do politiky, aby se lidé měli lépe, ale aby se měly dobře hlavně jeho firmy. A členy ANO, ačkoliv tam mám řadu známých, trošičku podezírám z toho, že neprozřeli, nebo že nechtěli prozřít.
Jak hodnotíte posledních osm let kraje pod vedením levice?
Kraj spoustu věcí dělal dobře, ale spoustu ne. Myslíme si, že například mohl mnohem více udělat pro image kraje, pořád je kraj vnímaný jako kraj špinavý, což není pravda. A vyčítám kraji, že nepomohl Hlučínsku při řešení silnice I/56, která prochází městy a obcemi. Už od roku 2006 se snažíme o zlepšení současné hodně špatné situace, nyní bychom rádi obchvaty Velkých Hoštic, Kravař, Dolního Benešova, Kozmic a Hlučína. Bohužel se nám zatím nepodařilo přesvědčit vedení kraje, aby nám pomohl, což jim hodně zazlíváme. Neudělali zatím nic pro to, aby se udělala nová studie. Letos nám to slíbili, tak uvidíme.
A neodvede většinu dopravy z „vaší“ silnice I/56 dokončení modernizace komunikace I/11 mezi Ostravou a Opavou?
Myslíme si, že to nepomůže. Tady jezdí spousta Poláků, mnoho lidí zajíždí záměrně na Hlučínsko. Kdyby byla I/56 vybudovaná, tak by se v regionu zklidnila doprava a bylo i lepší životní prostředí.
V programu TOP 09 mne zaujalo, že by kraj měl pomoci s vybudováním spádových obecních policií? Co to je?
Malé obce otázka bezpečnosti velmi trápí. Myslíme si proto, že by kraj mohl nějakým způsobem pomoci s vytvořením spádových policií pro více obcí nebo mikroregiony, ale poté by si je provozovaly a hradily samy. To by přispělo ke zklidnění. Například v oblasti Beskyd a Jeseníků, kde jsou chatové oblasti a mají tam potíže s vloupáním, tak by takovou službu občané jistě přivítali.
Ale nemají právě toto na starosti republikoví policisté, kterých v posledních letech přibývá?
Tak samozřejmě stát se musí postarat o bezpečnost občanů. Ale obce a města si mohou budovat vlastní policie, tak to není špatné, když něco takového ho funguje. Obecní policista může být nápomocen i radou nebo pomoci turistům, jak to funguje například v Alpách.
Poněkud neobvyklý je i váš plán na splavnění Opavy, Ostravice a Odry.
Už dlouho máme na Hlučínsku připraveno využití a splavnění řeky Opavy od Opavy po Ostravu. Záleželo by pak na jednání s Povodím Odry kvůli přístavištím. Něco tak atraktivního by myslím výrazně pomohlo turistickému ruchu.
Pravice často kritizuje levici za populistické nápady, ale plán TOP 09 na Senior kartu na důchodcovskou regionální dopravu zdarma mi přijde také hodně populistický.
Senior karta možná vypadá jako populistická, ale myslím si, že seniorům hodně dlužíme. V celém světě je trend více se věnovat seniorům, ale v České republice to jde velmi pomalu. Třeba obce dávají miliony na školy a spolky pro mládež, ale na seniory desítky, či stovky tisíc. To je nepoměr. Myslíme si, že kraj by v této oblasti měl dělat více a to je jedna z cest.


description: O novinku, která od začátku července umožňuje cestujícím v ostravské hromadné dopravě hradit jízdné bezkontaktními bankovními kartami, je tak velký zájem, že dopravní podnik ji chce brzy rozšířit. Šanci platit stejným způsobem nabídne i černým pasažérům.

title: Bankovní karty se v ostravské MHD osvědčily, nově je přijmou i revizoři

maintext:
„Za první dva měsíce provozu nového systému zaplatili lidé bankovními kartami 99 705 jízdenek. V srpnu asi o deset tisíc víc než v červenci. Vzhledem k tomu, že denně se prodají průměrně dva tisíce jízdenek a zájem roste, je jisté, že právě padla první stotisícová hranice,“ uvedl Aleš Stejskal, jednatel společnosti KODIS, která má provoz systému na starosti.
Systém je podle něj natolik úspěšný a bezproblémový, že už příští rok by se měl začít rozšiřovat i mezi další dopravce v Moravskoslezském kraji. A Dopravní podnik Ostrava (DPO) chce ještě letos nabídnout další novinku - platebními kartami bude možné hradit přímo ve vozech pokuty za jízdu načerno.
„V současnosti revizoři kontrolují jízdenky zakoupené bankovní kartou na terminálech ve voze. My je ale chceme vybavit takovými čtečkami, které umožní přečíst platební kartu a také přijmout platbu za uloženou pokutu, pokud se ukáže, že jde o černého pasažéra,“ říká mluvčí DPO Miroslav Albrecht.
„Nyní soutěžíme dodavatele čteček. Když vše dobře dopadne, už koncem roku bude možné platit pokuty revizorům bankovními kartami,“ dodal Albrecht.
Lidé si platbu kartou pochvalují
Novinku, jež šetří lidem čas i starosti se sháněním papírových jízdenek a zjišťováním, jaké vlastně potřebují, většina lidí chválí. „Dostáváme pochvalné dopisy,“ říká k tomu Stejskal.
„A už 241 lidí ušetřilo díky tomu, že jim náš systém v noci sečetl jízdné za celý den a snížil celkovou částku na 80 korun, což je cena celodenní jízdenky,“ líčí Stejskal.
Zástupci dopravce i firmy KODIS připouštějí jen dva okruhy problémů. „Na začátku jsme řešili dva případy, kdy systém načetl více karet jednoho majitele současně. Byly to výjimky, už se to nestává. Systém je proti tomu chráněný, přesto by lidé měli být opatrní a k terminálu nepřibližovat víc karet,“ říká Albrecht.
Druhý problém hlásili někteří majitelé platebních karet vydaných mBank. „Starší emise karet se nepatrně liší od běžných standardů a některé systémy včetně našeho je neumí načíst. Pokud vím, banky už to řeší,“ dodal Stejskal.


description: Kašlete a zadýcháváte se na schodech? Nebo už lapáte po dechu a bojujete o kyslík, protože máte pocit, že se topíte ve vodě? Možná trpíte nebezpečnou idiopatickou plicní fibrózou. Nemoc, která poškozuje plicní sklípky, se nemilosrdností vyrovná agresivní rakovině – neléčené pacienty zabíjí obvykle do tří let.

title: Lékaři varují před agresivní plicní fibrózou, je nebezpečná jako rakovina

maintext:
Na odhalení nemoci se tento týden poprvé zaměřují některé plicní ambulance v Moravskoslezském kraji.
„Jde o zákeřné onemocnění, které ročně zabíjí desítky lidí. Nejčastěji se vyskytuje u mužů ve věku nad 45 let,“ říká předsedkyně ambulantních pneumologů Ivana Čierná Peterová.
„Díky správné léčbě, která je v Česku dostupná posledních pět let, může pacient vzdorovat nemoci roky. Roste tak jeho šance, že se dočká transplantace plic,“ dodává.
Část pacientů mylně považuje příznaky za projev stárnutí
Řada lidí ale o své nemoci neví. Diagnózu obtížně poznávají i lékaři, projevy často zaměňují za chronickou obstrukční plicní nemoc, zápal plic či srdeční selhání. A to je hlavní důvod, proč se část odborných ambulancí v regionu letos poprvé připojuje ke Světovému týdnu idiopatické plicní fibrózy.
Dny otevřených dveří pro zájemce o vyšetření pořádají plicní oddělení novojičínské a dvou ostravských nemocnic i polikliniky MephaCentrum v Ostravě-Porubě.
„Velká část pacientů nepovažuje zpočátku pokašlávání a zadýchávání za příznak těžké nemoci, ale za projev stárnutí, ztrátu kondice či následek kouření. Proto oddalují návštěvu lékaře. Včasná diagnostika je přitom zásadní,“ vysvětluje Jana Kociánová, plicní lékařka MephaCentra, kam mohou zájemci přijít od pondělí do pátku v době od 7:00 do 11:00 hodin.
Při podezření na závažnější onemocnění podrobnější vyšetření
Do Nového Jičína lze jít celý týden v čase od 7:30 do 12:30 hodin a do pavilonu A Vítkovické nemocnice denně od 8:00 do 14:00 hodin. V ostravské městské nemocnici mají v týdnu přednost objednaní pacienti, ostatní musí déle čekat – jiné to bude pouze ve čtvrtek od 12:00 do 15:00 hodin.
„V ambulancích pacienti sdělí své potíže. Zdravotníci jim zrentgenují hrudník a změří nasycení krve kyslíkem, případně udělají spirometrii. Lékař stav posoudí a v případě podezření na plicní onemocnění objedná pacienta k podrobnějšímu vyšetření,“ popisuje vyšetření doktorka Čierná Peterová.


description: Jen dva týdny mají frýdeckomístečtí politici na dojednání smíru ve městě. Současná koalice se rozpadla a žádná ze stran nemá dost hlasů na vznik nové.

title: Frýdku-Místku hrozí bezvládí, rozhádané strany se nemohou dohodnout

maintext:
Primátor a čtyři sociální demokraté v osmičlenné radě. To je vše, co je ve Frýdku-Místku po nepovedeném pondělním převratu jasné. Jinak zatím neví nikdo nic.
„Jak bude rada fungovat, zatím nevíme, zástupci hnutí Naše Město FM (NM FM) nám jen v pondělí ráno předali výpověď z koaliční smlouvy,“ řekl frýdecko-místecký primátor Michal Pobucký. „V osmičlenné radě je nás ale pět, takže můžeme i nadále fungovat, jsme usnášeníschopní.“
Zda a jak bude v následujících dnech rada fungovat, nemá jasno ani náměstek primátora Jiří Kajzar z hnutí NM FM.
„Zda budu chodit do rady, ještě nevím, koalice jako taková skončila. Do kanceláře ale rozhodně chodit budu a budu pracovat, mám ve své gesci důležité obory,“ řekl.
„Velice pravděpodobné ale je, že na mimořádném zastupitelstvu složíme funkce a přejdeme do opozice. Ještě o tom ale budeme jednat,“ nechal náměstek otevřená vrátka pro další dny.
Na radnici je nedostatek vůle se dohodnout, říká politoložka
Politici mají nyní dva týdny, aby se domluvili na tom, kdo město v příštích měsících povede.
Nebude to ale nijak snadné, po dvojím útoku na primátorský post už v podstatě nemá kdo s kým jednat. A hlasy schází všem. Bez členů minimálně dvou zastupitelských klubů z trojice ANO, ČSSD a NM FM a podpory dalších stran nikdo většinovou koalici ve Frýdku-Místku neposkládá.
„Na situaci ve Frýdku-Místku je patrný nedostatek dobré vůle se dohodnout,“ říká politoložka Jiřina Pavlíková. „Variant přitom není mnoho. Buď se politici dohodnou, nebo je tady ještě varianta předčasných voleb. V takových případech je potřeba odložit osobní animozity. To ale bývá v politice to nejtěžší.“ V tomto volebním období už zkoušel vládnout magistrátu prakticky každý s každým.
Krátce po volbách vše vypadalo na spojení hnutí ANO a NM FM, na poslední chvíli se ale domluvila koalice ANO se sociálními demokraty. Ti po třech měsících hodili ANO přes palubu a dohodli vratkou koalici s NM FM. Za pomoci komunistů a lidovců, jejichž předsedům za to připadly placené posty předsedů výborů. A v pondělí hodili zastupitelé NM FM přes palubu pro změnu sociální demokraty s tím, že povládnou s hnutím ANO.
Jenže sociální demokraté se nedali. V pondělí ráno přitom vše vypadalo jasně. Třiadvacet zastupitelů souhlasilo se změnou programu, včetně odvolání primátora a předsedů kontrolního a finančního výboru. Což se nakonec ukázalo jako rozhodující. Obě předsednické funkce jsou ve Frýdku-Místku uvolněné, předsedové pobírají minimálně 46 tisíc korun hrubého.
A za to oba, jak Ivan Vrba z KSČM, tak Libor Koval z KDU-ČSL se svými kluby, drželi současnou koalici u moci.
Klub KSČM nechtěl podpořit odvolání primátora
V pondělí dva členové klubu KSČM, Eva Mohylová a Oldřich Staněk, nejprve souhlasili s odvoláním primátora, před samotným hlasováním ale zmizeli.
Předseda klubu ANO Jaromír Horký mluvil o únosu, Jiří Kajzar z hnutí Naše Město FM zase o zmizení.
„Náš názor byl jasný. Odvolání primátora nepodpoříme,“ vysvětluje dění v klubu KSČM jeho předseda Ivan Vrba. „Dva naši členové měli jiný názor. Chtěli jsme si to vyříkat už na obědě, ale oni na něj nepřišli.“
„Ztracení“ zastupitelé nepřišli ani na rozhodující hlasování. Podle informací, které kolovaly kuloáry, je odvezl člen krajského výboru KSČM.
„Možná někam jeli, nebyl jsem u toho,“ nechce být konkrétní Ivan Vrba.
A konkrétní nechce být ani při odhadu, co se bude dít ve městě dál. „Ještě jsme s nimi nemluvili, takže nevím, jaký je jejich názor. Do patnácti dnů by mělo být svoláno nové zastupitelstvo, naše rozhodnutí nepodpořit odvolání zatím trvá,“ dokončil Vrba.
Pokud se nedohodne víc než polovina zastupitelů, primátora neodvolají. Zablokované zastupitelstvo ale může ohrozit například přípravu rozpočtu pro příští rok.


description: Přes sto tun neřezaných tabákových listů a surového tabáku bez řádné tabákové nálepky odhalil služební pes ostravských celníků. Zboží bylo ukryté v průmyslovém areálu na Havířovsku.

title: Pes objevil obří sklad nelegálního tabáku, stát by přišel o 240 milionů

maintext: Ostravský krajský soud poslal do vězení na pět a šest let dva Slováky, kteří do Česka pašovali kuřivo. Přivezli či... celý článek


description: Nejrychlejší tratí vyloženě proběhli, jiní se na ní zdrželi téměř 29 hodin. Extrémní závod Beskydská sedmička o uplynulém víkendu potvrdila, že patří k nejnáročnějším závodům vůbec.

title: Beskydská sedmička bolí, ale přináší i radost. Díky ní se narodil malý Eda

maintext:
Začali v Třinci, skončili ve Frenštátě pod Radhoštěm. Účastníci Beskydské sedmičky, na jejíž start se tentokrát postavilo 2 893 závodníků, museli překonat trasu dlouhou 95 kilometrů s převýšením 5 470 metrů, což odpovídá výstupu na druhou nejvyšší horu světa K2.
Přibližně třetina účastníků tento extrém nedokončila. Mnozí z těch, kterým se to povedlo, si museli sáhnout až na samé dno fyzických i psychických sil. Nejrychlejší byla dvojice Stanislav Najvert a Marek Causidis, která do cíle dorazila za 11 hodin a 43 minut.
„Ve vedení jsme se osamostatnili při seběhu ze Smrku. Vytvořili jsme si tak náskok, jenže pak mi odešel žaludek, takže nás pronásledovatelé začali stahovat,“ popsal Stanislav Najvert. „Nezbývalo tak nic jiného, než ze sebe vydat všechno, co v těle bylo,“ zdůraznil. „Ani na chvíli jsem si však nepřipouštěl, že bychom vedení ztratili. Tohle hlava absolutně nebrala.“
Jeho parťák Marek Causidis si menší krizí prošel při stoupání na Malou Stolovou. „Jinak se mi ale celou dobu šlo docela dobře. Ještě při výstupu na Velký Javorník jsem si pořád říkal, že naši soupeři nejsou zase tak daleko,“ řekl po závodě. „Když jsme však sestupovali z Velkého Javorníku dolů a viděl jsem, že za námi nikdo není, tak už jsem o našem vítězství nepochyboval.“
Někteří měli po závodě můry, že stále šlapou do kopce
Beskydská sedmička si za sedm let své existence získala spoustu příznivců, kteří umí závodníkům vytvořit bouřlivou atmosféru především na startu a při dobíhání do cíle. Své o tom ví i Marta Benáčková, která letošní ročník absolvovala ve dvojici s Lenkou Žačkovou. V kategorii ženy, short do 35 let, obsadily třetí místo.
„Už v Třinci postávaly v ulicích hloučky lidí a úžasně fandily všem účastníkům,“ popsala atmosféru kolem trati v prvních metrech závodu. „Hlouček hlučných fandů nás čekal také při výšlapu do první sjezdovky na Javorový. Je to úžasný pocit, když tam tak někdo stojí tak pozdě večer, aby vás povzbudil.“
Věrní fandové je čekali také na Ostravici, aby jim přivezli čisté oblečení na převlečení. Na Čeladné se je pak snažil popohnat přítel Lenky Žačkové.
„Na bedně jsme vlastně skončily i jeho zásluhou, protože jsme od něj měly průběžné výsledky, takže jsme věděly, jak si na tom stojí naše soupeřky,“ přiblížila Benáčková, která se svou parťačkou tvořila tým Koňařky v akci. Největší krizí si prošla při stoupání na Lysou horu.
„Šlo se jinou cestou, než běžně chodíme, takže jsme nevěděly, do čeho jdeme. Hlavou se mi honily šílené myšlenky, chtělo se mi spát, byla jsem jak pochodující mrtvola, kolem bylo slyšet jen funění a ťukání hůlek,“ vylíčila Benáčková. „Už jsem přemýšlela, že kámošce řeknu, že to nedám. Mohlo být před pátou hodinou ráno,“ pokračovala. „Pak jsme se z ničeho nic objevily pod vrcholkem Lysé hory, šel nádherně vidět vysílač, lehce se dralo svítání ven a najednou byla krize pryč.“
Početný fanklub obě závodnice popoháněl také na Pinduli, odkud je dělil do cíle poslední kopec, Velký Javorník. Když z něj sestupovaly, věděly, že jim už třetí místo nikdo nevezme. Byť je nohy poslouchaly čím dál méně.
„Když jsme se objevily v cílovém kopečku, diváci začali šíleně křičet, tleskat, pískat a všichni nás hnali do cíle. Kámoška, která nás podporovala i na občerstvovačkách, nás stihla i postříkat šampusem,“ smála se Benáčková.
„Asi každý po doběhu tvrdí, že nikdy víc a stejného názoru jsem byla i já, ale nikdy neříkej nikdy. I když večer při usínání jsem měla můry, že pořád šlapu do kopce. Byl to neskutečný zážitek, při kterém si člověk vážně sáhl až na dno.“
Beskydská sedmička mění životy
Někteří účastníci mohou říct, že jim tento extrémní vytrvalostní závod změnil život. Jedním z nich je i Jan Kocum.
„B7 je peklo od začátku do konce, ale paradoxně bývají ty nejnáročnější okamžiky v životě často i těmi nejkrásnějšími,“ upozornil. „Před rokem jsem ve stoupání na Čertův mlýn poznal loňskou vítězku a dnes spolu máme měsíčního syna Edu. Takže si na B7 dávejte bacha,“ dodal s úsměvem.
Janu Kocumovi se však letos šlo skvěle, až na čtyřicetikilometrovou krizi zaviněnou žaludečními potížemi mezi Ropicí a Čeladnou. „Krize jsou ale přirozenou součástí takovýchto závodů a každý s nimi musí počítat a vzít si z nich to pozitivní.“
Nejhodnotnější sportovní výkon předvedl nevidomý závodník Marek Moflar s trasérem Tomášem Novotným. V loňském roce zvládli trasu dlouhou 86 kilometrů za 20 hodin a 12 minut. Letos šli náročnější kategorii long delší o devět kilometrů a strávili na ní 20 hodin a 59 minut. Za tento výkon jim při vyhlášení výsledků aplaudovalo ve stoje celé frenštátské náměstí.
„Byl to úplně jiný level, se vším všudy, dva kopce navíc a zejména sestupy byly pro mě hodně náročné, ale zvládli jsme to. Chtěl bych povzbudit všechny, aby long kategorii absolvovali taky. Když to dám já, dá to každý. Bolí to, ale ty slzy v cíli za to stojí,“ vzkázal Marek Moflar všem ostatním z nejvyššího stupně vítězů.
Někdo chce ukrást značku Beskydské sedmičky
Jedinou kaňkou na letošním ročníku populárního horského maratonu je fakt, že se našli lidé, kteří se organizátorům Beskydské sedmičky snaží ukrást název závodu.
„Napíchli se na nás nějací paraziti a snaží se nám ukrást název Beskydská sedmička. Zaregistrovali si známku B7, předběhli nás, protože zjistili, že jsme nebyli tak rychlí jako oni. Teď se snaží z toho něco vytěžit,“ řekl ředitel závodu Libor Uher, kterého tato situace hodně rozladila.
„Je to nechutné. Bráníme se ale, abychom nepřišli o název Beskydská sedmička. Věříme, že se tento závod uskuteční pod stejným názvem i příští rok,“ vzkázal Uher všem jeho příznivcům. „Pozitivní je, že vyšlo počasí a lidé byli spokojení, což je asi nejdůležitější. Pro ně to děláme.“


maintext:
VIDEO: Motorkář letěl saltem přes auto. Se zákazem řízení jel na červenou
12:39 , aktualizováno 12:39
Porušil snad vše, co mohl, a těžce na to doplatil. Řidič motocyklu v Havířově vjel do křižovatky, i když na semaforu pro jeho směr svítila červená. Vzápětí narazil do osobního vozu. Policie zjistila, že muž má zákaz řízení a na motocyklu měl registrační značku z jiného stroje, který byl v pátrání.


description: Celou sérii zvratů nabídlo pondělní jednání zastupitelstva ve Frýdku-Místku. Zastupitelé hnutí Naše město FM nejprve vypověděli koaliční smlouvu se sociálními demokraty a spolu s členy hnutí ANO se pokusili odvolat primátora Michala Pobuckého z ČSSD. To se ale nepodařilo.

title: Ve Frýdku-Místku padla koalice, primátora se odvolat nepodařilo


description: Šestašedesátiletá žena z Ostravy zemřela ve svém bytě poté, co si v lůžku zapálila cigaretu. V Moravskoslezském kraji je již jedenáctou letošní obětí požárů.

title: Seniorka si zapálila v lůžku. Od cigarety chytlo a žena v ohni zemřela


description: Pro nemocnice v Moravskoslezském kraji se letošní rok nese ve znamení personálního zemětřesení v nejvyšších funkcích. A to stále nekončí. Zatímco ve třech nemocnicích na Karvinsku, dvou v Ostravě a také v Novém Jičíně se od léta „zabydlují“ noví ředitelé, Bílovecká nemocnice o toho svého přišla.

title: Nemocnice v Bílovci je bez šéfa. Podruhé v krátké době


description: Přinášejí smích do míst, kde na něj příliš často nenarazíte. Na dětská oddělení nemocnic, do léčeben dlouhodobě nemocných, a někdy dokonce domů umírajícím dětem. Zdravotní klauni přicházejí, aby přinesli trochu zábavy, radosti a úlevu od běžných starostí.

title: Nejprve jdeme na sesternu, až pak za dětmi, říká zdravotní klaun

maintext:
Jedním z nich je i David Ševčík z Raškovic, který se této činnosti věnuje už osm let.
Jak jste se k této práci dostal?
Byl jsem dlouho ve skautu a bavila mne práce s dětmi, takže mě to po střední škole nasměrovalo na pedagogickou školu. Tam jsem se seznámil s Lenkou, mou současnou ženou, která mne přivedla k divadlu a dramatickému umění. V divadle jsem se našel, a když jsem pak někde viděl plakát na konkurz na zdravotní klauny, neváhal jsem a poslal jsem tam životopis. Konkurzem jsem prošel, byl to pro mne úžasný zážitek, a od té doby jsem zdravotním klaunem.
Musí člověk nejprve projít nějakým školením, aby tuto práci mohl dělat?
Po konkurzu, který byl sám o sobě velmi náročný, přišlo nás asi třicet a brali jen čtyři, probíhá tříměsíční příprava formou víkendových workshopů. Tam se člověk naučí všechny potřebné věci a postupně se ponoří do práce zdravotního klauna. A předtím, než se může pustit do práce, tak ho čekají ještě tři návštěvy nemocnice, aby viděl, jak to chodí, a pak tři návštěvy v roli třetího klauna. Teprve pak může pracovat ve dvojici.
Chodíte tedy ve dvou?
Ano, základem je klaunská dvojice, která funguje na principu jedničky a dvojky. Jeden je chytrý, druhý je hloupý, je to popleta, který tomu prvnímu všechno kazí. Něco jako Laurel a Hardy. Takže jednička je pan doktor, který jde udělat vyšetření nebo vizitu, a chce to udělat co nejlépe. Ten druhý mu do toho šťourá, leze a komplikuje to.
A každý má svou stálou postavu?
Postava je stálá, ale může se měnit právě její vztah k druhému klaunu. Můžete být jednička nebo dvojka. Já osobně bývám většinou dvojka. To je mi bližší.
V tom případě ale sklízí dvojka veškerý smích...
Ano, to je úděl té jedničky, že všechno pozlátko smlsne ta dvojka.
Jaká je tedy tvoje postava?
Má postava se jmenuje doktor Alois Vemeno, je to takový baron Prášil, který si toho vždycky spoustu navymýšlí. Jednou je v důchodovém věku, jednou pubescent. Snažím se přizpůsobit situaci, takže pokaždé je to trochu jinak. Odlišné je to u klauniád pro seniory, což je drobná část naší práce, kdy chodíme i do geriatrických zařízení. A tam, když se potkáváme se stejnými klienty, tak si nás pamatují a pamatují si také to, o čem jsme si s nimi povídali a co jsme jim všechno navykládali. Tady je důležité mít jednu postavu a mít stálou historii. U dětí se sice na těžších odděleních, na onkologii nebo na hematologii, setkáváme se stejnými pacienty, ale není tam nutné mít postavu blíže specifikovanou. Bývá to tam tak improvizované, že to není potřeba.
Když přijdete do nemocnice na dětské oddělení, dozvíte se předem, jakého pacienta jdete navštívit, co s ním je?
Když přijdeme na oddělení, jdeme nejprve na sesternu, kde nám řeknou, kde jsou jaká hygienická omezení, kam musíme s rouškou, kam nemůžeme vůbec, kde je třeba mentální hendikep, čemu se vyhnout, na co si dát pozor. Ale anamnézu neznáme, nevíme, co tomu dítěti je, ani jak je staré. Co nás čeká, se dozvíme až ve chvíli, kdy vezmeme za kliku.
Podle toho, kdo tam je, pak sehrajete svou klauniádu?
Ano, s každým pacientem pracujeme zvlášť. Jsou to takové drobné etudy, skeče, klauniády, z větší části improvizované. Vždy se musíme přizpůsobit situaci a věku dítěte. Navíc musí být oba klauni na sebe napojeni, aby byli schopni na sebe reagovat, jinak ta improvizace nefunguje. Je to také o momentu překvapení, nikdy nevíme, kdo nás čeká. Výjimkou jsou těžší oddělení, kde jsou děti měsíce a roky, tam se potkáváme častěji. Musíme si třeba s kolegy předávat informace o tom, co tam dělali předtím, abychom se neopakovali.
V nemocnicích se tedy střídáte?
V celém kraji je nás deset, návštěv máme za měsíc zhruba čtyřicet. Tím, že chodíme ve dvou, je to na osobu osm až deset klauniád za měsíc. Většinou má každý ještě nějakou jinou práci, takže si předem plánujeme následující měsíc podle toho, kdy má kdo čas.
Je ze strany nemocnic o služby zdravotních klaunů zájem?
Zájem je poměrně velký, ale v současné době se dá říct, že tady v kraji je poptávka téměř zcela pokrytá. Chodíme do všech větších nemocnic, v některých malých jsme měli jednorázové návštěvy a v budoucnu se tam možná dostaneme znovu.
Daří se vám děti vždy rozesmát?
Nepodaří se to vždy, a ani bychom se za tím neměli pachtit. Je to sice náš cíl, ale neměli bychom se jím svazovat, protože nevíme, v jaké fázi zrovna dítě je. Jestli je třeba po operaci, nebo mu není dobře... Ale stačí, že tam jsme, že se tam něco stane, a změní se energie a děti mohou myslet na něco jiného. Vytrháváme je ze stereotypu.
Jak dlouho na pokoji býváte?
Je to různé, někdy to může být minuta, někdy patnáct minut. Je to tím, že je to čistě improvizace. A je důležité odejít v tom nejlepším, kdy je situace na vrcholu, ať ji pak zbytečně nerozmazáváme do ztracena. Odhadnout konec a důvod k odchodu je také složité. Důležité je i to, kolik dětí je na oddělení. Průměrně tam trávíme tři hodiny, musíme tedy rozvrhnout čas, abychom se stihli věnovat všem.
Slyšel jsem, že kromě dětí a seniorů chodíte navštěvovat i hospice...
Ano, chodíme do hospicu v Čerčanech, ale tam jsem nikdy nebyl. Podobně cílený je i projekt Přezůvky máme. To jsou návštěvy doma u dětí v paliativní péči. Jsou to děti, kdy léčba nezabírá a jsou propuštěny domů ke své rodině, a ta jejich prognóza není pozitivní. Spolupracujeme s mobilním hospicem Ondrášek, který svým klientům nabízí naše služby. Je to náročné psychicky, ale to dítě, i když je na smrtelné posteli, pořád zůstává dítětem. Chce se bavit a chce řádit v rámci svých možností.


description: Pan Kopfrkingl v knize Spalovač mrtvol chce spasit lidstvo dokonalým žehem a vidí v tom své poslání. Juraj Herz podle románu Ladislava Fukse natočil jeden z nejlepších českých filmů s Rudolfem Hrušínským v hlavní roli a nyní přichází se svou adaptací ostravské Divadlo Petra Bezruče.

title: Jde o příběh zneužitého člověka, říká Lichý před uvedením Spalovače mrtvol

maintext:
Premiéra je připravena na pátek 23. září a pod režijním vedením Jakuba Nvoty se v titulní úloze představí Norbert Lichý. Diváci ho znají nejen z jeho domovské scény, ale v poslední době stále častěji i z televize, nejnověji ze seriálu Já, Mattoni.
Co děláte před premiérou?
Mám se poměrně dobře. I když musí říct, že zkoušení je docela intenzivní a únavné. Jdu ale mílovými kroky vpřed.
Pracujete na jiných projektech?
To jsou nárazové věci, divadlo je divadlo. Co mě pozoruhodného čeká, to teprve přijde.
Co třeba seriál Já, Mattoni, jak jste s ním spokojen?
S panem režisérem Najbrtem byla moc hezká práce. Točili jsme filmově na dvě kamery s velkou výpravou. Režisér přesně věděl, co chce. Hodně pracoval s herci, to bylo sympatické. Nešlo o takové to hození do vody, ale o konkrétní představu. Myslím si, že výsledek odpovídá vložené práci. Kamera, výprava i režie jsou podle mě profesionální, až puntičkářské. Navíc je tam příběh, což možná někomu přijde zdlouhavé, ale v dnešní klipové době to určitě nevadí.
Spalovač mrtvol je jednou z nejočekávanějších premiér sezony. Jaký z toho máte pocit?
Je možné, že lidé budou hodně srovnávat. Možná se někdo pozastaví nad tím, proč znovu adaptovat dílo, které je klasické, bylo už dobře zpracováno, a kam se vlastně cpeme. Podle mého ale divadelní prvky tomuto příběhu velmi sluší. Určitě nemůžeme nahradit film, který má úplně jinou imaginaci a pochopitelně i jiné prostředky. Možná by však mohly vyplynout nad hladinu jiné aspekty této hodně dobře napsané předlohy.
Budete tedy hrát spíše o knize než o filmu?
Bude to o knize a o divadle.
Kdy vy sám jste objevil Spalovače mrtvol?
Nejprve jsem viděl film. Bylo to hned po revoluci, kdy se mohl konečně promítat. Až pak jsem si přečetl předlohu. Teď se naopak filmu vyhýbám, abych neměl tendenci něco kopírovat. Byl bych rád, kdyby tato inscenace dopadla jako Petrolejové lampy, které podle mě mají na divadle sílu. Věřím proto, že ji bude mít i náš Spalovač mrtvol. Navíc pan režisér taky přesně ví, co chce, a nebojím se říct, že si rozumíme.
Co pro vás znamená hrát tak zvláštní postavu, jako je vyšinutý zřízenec krematoria Kopfrkingl?
Samozřejmě, že je to výzva. Přeci jenom Rudolf Hrušínský jej zahrál geniálně. Kopfrkingl přitom není první role, kterou přede mnou hrál pan Hrušínský, je zde třeba Rozmarné léto, Švejk nebo Ryba ve čtyřech.
Jak se připravujete?
Učím se text a poslouchám pilně pana režiséra, který mě zahlcuje úkoly. Hledá ve větách spoustu významů, které já v nich třeba nevidím, ale pak ano. Velkou roli hraje fakt, že tato inscenace byla dobře připravena už od začátku, včetně textu. Je kvalitní a určitě máme co hrát.
Jste příznivcem Společnosti přátel žehu? Necháte se zpopelnit?
Určitě ano. Jen si nejsem jist, jestli o tom budu rozhodovat já. (usmívá se)
O čem podle vás příběh ambiciózního zřízence krematoria je?
O hledání hrozně malého člověka, jenž touží po svém místě na slunci. Je to lehký outsider, který je zkoušený okolnostmi své doby, příchodem nacismu. Hlavně je to o té kapce německé krve, kdy má příležitost dostat se nahoru. Tyto okolnosti z něj udělají, nechci říct stvůru, ale něco, co nečekal on ani jeho okolí.
Kdo je to podle vás Kopfrkingl?
Člověk, který se vidí ve své práci. Má ji rád. Samozřejmě by měl radši významnější místo. Nejprve mu to nevadí, ale pak ano, včetně rodiny nebo postavení ve společnosti... Končí to tím, že bude přizván k projektu plynových pecí. K tomu se nic víc říkat nemusí.
To zní strašlivě. V Ostravě už vznikla jedna inscenace na téma úředníka, který byl v tomto směru nesmírně svědomitý. Jmenuje se Slyšení a jejím antihrdinou je Adolf Eichmann.
Kopfrkingl se veze na této vlně.
Co vše o něm víte?
To je povídání přinejmenším na dvě hodiny a my ještě pořád hledáme. Pro mě je důležitá míra autentičnosti a pravděpodobnosti, že to tak může být a že si nebudeme hrát na monstra. Jde o příběh zneužitého člověka.
Vnímáte jej jako oběť?
Může si za to samozřejmě sám. Veze se na vlně propagandy jako řada jiných. Myslí si, že je správné lidi spálit. Jde však ještě dál, když vnímá jako své poslání, aby lidem pomáhal, než aby v životě trpěli. Bere to jako osvobození člověka.
To mi na tom celém přijde nejhrůznější.
Je to tak. On ví, že někteří lidé jsou nepohodlní a budou vyhlazeni. Sice ví, že budou trpět, ale začíná k tomu přistupovat velmi iniciativně. Nakonec to bere jako poslání, jako svůj životní úkol.
Takže fanatik, který se zhlédl ve své práci.
Na konci je z něj lehký magor. V jeho případě je ale rozhodující uvěření ve vlastní důležitost a nepostradatelnost, což malí lidé velmi často mívají.
Setkal jste se už s někým takovým?
Podobná postava je v románu, který mám moc rád, a to je Smrt je mým řemeslem. Tyto knížky jsou si v něčem hodně podobné.
Spisovatel Ladislav Fuks, když pracoval s režisérem Jurajem Herzem, tak se nejvíce těšil na natáčení v krematoriích. Jak jste na tom vy?
Byli jsme na exkurzi v krematoriu ve Slezské Ostravě. Bylo to zvláštní.
Neběhal vám mráz po zádech?
Chytla mě tam taková malá deprese... Člověk si musí uvědomit, že tam za chvilku bude taky. Úplně dobře mi tam nebylo. Určitě to ale bylo zajímavé, i když jsou horší a depresivnější místa.
Nepřipadá vám to trochu jako hraní si s ohněm, když budete své kolegy – sice jenom na jevišti – posílat do pece?
To je divadlo.


description: Šest horníků se v noci na pátek lehce zranilo při důlním otřesu na Karvinsku. Jeden má zlomenou nohu, další poraněný hrudník, ostatní zhmožděniny a odřeniny.

title: Důlní otřes na Karvinsku zranil šest horníků, jeden má zlomenou nohu


description: Velmi rychlý a účinný byl pondělní zákrok ostravských hasičů. Zachránili psa, který se propadl do septiku, vlastními silami se neměl šanci dostat ven a také snaha majitele o pomoc byla marná.

title: Pes spadl do septiku, k rychlé záchraně stačil žebřík


description: Policisté uzavřeli vyšetřování únorového požáru na bohumínském nádraží, který na několik týdnů zcela ochromil dopravu v tamním železničním uzlu. Za incident, který způsobil škodu za více než 100 milionů korun, nemůže podle vyšetřovatelů člověk, ale technická závada.

title: Za požár na bohumínském nádraží nepadne obvinění. Selhala prý technika


description: Od 20. září bude platit takzvaná „pamlsková vyhláška“. Ta ve školách zakazuje prodej sladkostí, cukrovinek nebo slazených nápojů. Mnoho bufetů tak po letech končí, protože provoz se majitelům nevyplatí. Podle oslovených ředitelů škol v Moravskoslezském kraji to ale stravovací návyky dětí stejně nezlepší.

title: Žádné chipsy ani sladkosti. Bufety ve školách kvůli vyhlášce končí

maintext:
Bonbony, sladké tyčinky, žvýkací pendreky, ale i koblížky, koláče nebo chipsy. Nejen tyto pamlsky musí podle nové vyhlášky z bufetů škol zmizet.
„Je třeba omezit nezdravé prostředí ve školách a školských zařízeních. K prodeji bude možné nabízet pouze potraviny odpovídající svým výživovým složením zásadám zdravé stravy,“ nastínila mluvčí ministerstva školství Klára Bílá.
Úpravy se týkají škol s povinnou školní docházkou. „Potraviny a nápoje, které si děti budou moci ve školách koupit, musí obsahovat jen omezené množství soli, tuku a cukru a s výjimkou čajů v nich nesmí být kofein ani energetické a povzbuzující složky.“
„Děti si cestu ke sladkému najdou“
Děti ve škole by tak měly utrácet jen za ovoce, zeleninu nebo šťávy. Tento sortiment se ale bufetářům prodávat nevyplatí, takže mnoho z nich na školách v kraji zavírá.
„Nájemce tady provozuje bufet přes deset let, když jsem mu ale předložil přísné požadavky ministerstva, rozhodl se zavřít s tím, že se prodej nevyplatí,“ popsal Jiří Kupčík, ředitel opavské základní školyOtická, a dodal, že děti si cestu ke sladkostem stejně najdou. „Asi padesát metrů od školy, tedy v docházkové vzdálenosti, jsou hned dva obchody, takže školáci si pamlsky nakoupí tam. Vyhláška mi přijde podobně nesmyslná jako třeba zakázat Kofole vyrábět sladké nápoje.“
O ministerském nařízení se dlouho diskutovalo a na některých školách tak zavřeli bufety preventivně už dřív. „Věděli jsme, že se omezení chystá, takže jsme to s provozovatelem probírali. Rozhodl se odejít, bufet už tedy nemáme. Je to složitá situace. Na jednu stranu je omezení přísunu sladkostí důležité, ale ke správným stravovacím návykům mají své děti vést hlavně rodiče,“ nastínil zástupce ředitele školy Školská v Karviné Luděk Wala.
Místo svačinek dostávají peníze
To potvrdila i zástupkyně ředitele základní školy Bohumíra Dvorského v Ostravě Jana Krejčí. „Občas mě mrzí, když vidím, kolik dětí dostane místo nachystané svačinky v krabičce od rodičů jen padesátikorunu, ať si něco koupí. Je to problematické, rodiče mají málo času, musí se přizpůsobit. Neříkám, že to platí u všech, ale rozhodně takových případů přibývá. V okolí školy je hned několik stánků s rychlým občerstvením, takže děti tam často zajdou.“
I na škole Dvorského bufet skončil. „Už před rokem se o vyhlášce mluvilo, takže nájemce odešel, uznal, že by prodej nebyl rentabilní. Děti tak mají na škole k dispozici jen automat s mléčnými výrobky a účastníme se i projektu ovoce do škol,“ doplnila Krejčí.
Podle odborníků pak počet obézních dětí v regionu vzrůstá, takže jakékoliv omezení zvýšeného příjmu soli, tuků a cukrů může pomoct.
„Přestože je nařízení dvojsečné, je to dobrý krok. Děti nebudou mít sladkosti úplně na dosah,“ zmínil dětský lékař z Hornické polikliniky v Ostravě Jakub Heczko, podle kterého ale roste počet obézních dětí už v předškolním věku. „Tady jsou většinou na vině rodiče,“ naznačuje, že problém není jen ve školách.
Dětská obezita přináší i zdravotní rizika. „Hrozí problémy s kardiovaskulárním systémem a přetěžovanými klouby, nehledě na to, že děti se často potýkají se sociální deprivací, protože ostatní se jim kvůli tloušťce posmívají,“ dodává lékař.
Vyhláška platí od 20. září, ale provozovatelé bufetů budou mít ještě tři měsíce na to, aby sortiment doprodali nebo upravili. Za porušení vyhlášky hrozí i pokuty, postihy mohou přijít od ledna příštího roku. Výjimku budou mít například jarmarky, kdy děti ve škole prodávají vlastnoručně upečené perníčky a podobně.


description: Další spěch kvůli zákonu čeká stavbu obchvatu Frýdku-Místku. Zatímco první zádrhel přišel v podobě schválení nové podoby studie EIA a stavbu obchvatu zachránilo jen zařazení mezi vládou vyjednané stavby s výjimkou od Evropské unie, tentokrát vláda spěchá kvůli zákonu o veřejných zakázkách.

title: Další termín pro obchvat Frýdku-Místku. Stavba za rok na podzim

maintext:
„V úterý jsme měli centrální komisi, na níž jsme projednávali zadávací podmínky pro stavbu obchvatu Frýdku-Místku. Kvůli zákonu o veřejných zakázkách jsme zvolili takzvané užší řízení,“ vysvětloval náměstek ministra dopravy Kamil Rudolecký.
„To nám na rozdíl od otevřeného řízení přinese úsporu času. Zákon o veřejných zakázkách bude platit od října. Je v něm ještě řada pojmů, které bude potřeba vysvětlit, a my jsme nechtěli riskovat, že bychom se po překonání EIA zadrhli na zákonu o veřejných zakázkách,“ přiblížil.
Kvůli urychlení spojilo ministerstvo dva úseky - napojení ze silnice R56 a místeckou část obchvatu. „Začít stavět by se mohlo, pokud vše půjde dobře, někdy na podzim příštího roku,“ dodal náměstek.
Avizované podzimní zahájení stavebních prací je poněkud zklamáním pro náměstka frýdecko-místeckého primátora Karla Deutschera.
„Věříme, že by se mohlo začít stavět už v létě příštího roku, ale pokud to bude podzim, asi s tím nic nenaděláme. Aspoň bude vše navazovat na přípravu Skatulova hliníku pro stavbu obchvatu,“ připomněl náměstek nutnost odstranění staré ekologické zátěže z místecké části Bahno, kde právě v trase plánovaného obchvatu leží Skatulův hliník - stará skládka plná nebezpečných odpadů.
Těžit by se měly začít letos na podzim, záležet ale bude na tom, zda stavitel bude mít veškerá potřebná povolení. Jejich získání ovlivní i zahájení stavby obchvatu. „Teoreticky by mohla být všechna už v létě, ale určitě přijdou nějaká odvolání, takže raději počítáme s podzimem,“ vysvětlil náměstek.
O Prodloužené Rudné se má rozhodnout za měsíc
Stejně tak na potřebná povolení čeká i dostavba Prodloužené Rudné v Ostravě.
Na většinu úseku od Poruby až po napojení na nedávno otevřenou čtyřproudovou silnici na Opavu už jsou vydána potřebná povolení, stále ale schází povolení pro zhruba 350 metrů dlouhý úsek.
Jeho stavbu dlouhodobě blokuje majitel nedalekého domu. „K Prodloužené Rudné byl vydán závěr zjišťovacího řízení a do konce roku by mohl být potvrzen. Pak by už nemělo ministerstvu dopravy nic překážet při žádosti o povolení stavby. Ale neděláme si iluze, že se nikdo neodvolá,“ přiblížil aktuální situaci na stavbě náměstek ministra životního prostředí Vladislav Smrž.
Náměstek hejtmana Daniel Havlík počítá s tím, že odvolání proti rozhodnutí přijde. „Očekáváme, že u Prodloužené Rudné padne správní žaloba,“ řekl.
„Při soudním řízení není automatický odkladný účinek, pokud to soud výslovně nenařídí, může být zahájena výstavba,“ poznamenal Smrž.


description: Kamenní dělníci a horníci, postavy svatých, veselící se rodiny s dětmi, ale i rakety mířící do vesmíru. Území Ostravy je poseté stovkami soch a plastik od baroka až po současnost. Zmapovat tyto umělecké objekty ve veřejném prostoru se rozhodla skupina nadšenců.

title: Mapuje ostravské sochy, už jich má 1 300. Jejich stav je většinou tristní

maintext:
Do dnešní doby se jim podařilo podchytit zhruba 1 300 soch a dalších artefaktů. Zájemci je mohou najít v internetové databázi www.ostravskesochy.cz a také v tištěné mapě, která vyšla na konci loňského roku. Jedním z hlavních iniciátorů je vysokoškolský pedagog Jakub Ivánek z Ostravské univerzity.
Spolu s Antikvariátem a klubem Fiducia a spolkem Za krásnou Ostravu jste spustili internetovou databázi nazvanou Ostravské sochy. Slavnostní spuštění databáze se konalo loni 21. prosince ve Fiducii. Společně byla pokřtěna Mapa ostravských soch. Proč tato iniciativa vznikla?
Rád bych, aby kompletní databázi využívali lidé přímo na internetu. Společně se stejnojmennou mapou. Její význam je pro mě při zužitkování lidmi při vycházkách po ulicích města. Omezili jsme se přitom na existující díla v exteriéru. Tištěnou mapu si zájemci lehce složí do kapsy. Je k dostání například v Antikvariátu a klubu Fiducia, ale také v informačních centrech města, případně u spřátelených prodejců.
Jak jste při sestavování této databáze postupoval?
Databáze vzešla z dlouhodobější dokumentace uměleckých děl v terénu, na základě bádání v archivech i literatuře. Záměrem bylo nabídnout uživateli pokud možno úplný pohled na uměleckou výzdobu města Ostravy – zaznamenává existující artefakty, ale také již zaniklá díla, takzvanou paměť veřejného prostoru a budov, které mají či v minulosti měly charakter městské vybavenosti.
Co všechno lze ve vaší databázi najít?
Obsahuje nejen plastiky a reliéfy, ale rovněž mozaiky, sgrafita, nástěnné malby, ale též rozmanité designové objekty. Co bylo venku, to jsme se snažili do mapy zanést, všechny objekty, včetně uzavřených interiérů, jsou pak v internetové databázi.
Jaký je tedy její cíl?
Snaha popularizovat umění a upozornit na jeho důležitost v rámci městského inventáře, prostoru, v němž žijeme a který tato díla kultivují. Chce také poskytnout základní informace o zařazených dílech, jež bude možno dále zužitkovat v odborném výzkumu. Věřím, že již samo zachycení jednotlivých objektů může mít zásadní význam pro budoucí paměť města, ale také pro jeho současné vnímání. Je to soubor informací, které by mohly ideálně vést ke kultivaci veřejného prostoru.
A co další města v Česku? Mají podobné databáze?
Praha není zmapována soustavně, je to partyzánská činnost, kdy se chodí po městě a sochy se nalézají jako houby. Brno má zpracovány své autory, ale chybí jim přespolní. Tištěnou mapu má kromě Ostravy také Liberec nebo Plzeň. Tam mají ale také kapličky a další jiné drobnosti.
Nejstarší socha ve vaší databázi pochází z jaké doby?
Nejstarší socha je z počátku 18. století, takže pokrýváme dobu od baroka až do současnosti. Nejstarší je mariánský sloup na Masarykově náměstí. Nejmladší jsou umělecká díla pro architekturu, mozaiky. Je tam třeba streetartové dílo Ostravská madona, které jsme tam zařadili, protože se o něm hodně mluvilo a má své ambice.
Máte zmapovány také aktuální novinky?
Nejnovější záznam je třeba socha od Šárky Mikeskové ve foyeru Divadla Antonína Dvořáka. Ale to je krytý prostor. Pod širým nebem těžko něco vybrat. Ale třeba kontroverzní kůň před Novou radnicí, ten už je minulostí, byl odstraněn, nicméně v databázi jej máme zaneseného.
Kolik soch nebo artefaktů máte podchycených?
V době spuštění jsme byli na čísle 1 200, od této chvíle nám ale přibylo kolem stovky exponátů. Řada soch byla nebo je anonymních, ale některé se už podařilo určit, jedná se zejména o exponáty z 20. až 30. let minulého století.
Odpovídá stav soch jejich stáří? Jsou udržovány?
Stav soch je většinou tristní. Městské obvody většinou nevědí, co se nachází na jejich území, my jsme jim de facto ulehčili práci. Některé sochy od doby svého vzniku nebyly nikdy opravovány. Jsou rezavé, posprejované. Ne všechny opravy jsou ale ideální. Stává se, že je třeba technické služby přetřely jinou barvou, než byla ta původní, ne vždy se totiž k opravě volají restaurátoři. Některé objekty nelze brát jako sochy, ale vyloženě reklamu na podnik, jako třeba objekt na kruhovém objezdu na hranici Ostravy – Radvanic a Bartovic. To není moc zdařilé. Naopak velmi pěknou realizaci najdeme jinde, třeba naproti nádraží v Ostravě-Svinově od Davida Moještíka, tady je znát, že byla vypsána regulérní soutěž.
Jsou nejčastějšími díly dělníci a horníci či jiné socialistické motivy?
Motivy soch s dělníky nebo horníky a spíše hutníky jsou v Ostravě především dílem předválečných sochařů, kdežto v době socialismu vznikaly motivy radujících se dětí a rodin, popřípadě skulptury s družicemi, letadly a raketami. Hornickou tematiku velmi pěkně aktualizoval v porevoluční době Marek Pražák v podobě sochy Světlonoše ve Šmeralově ulici.


description: Mezi ostravskými politiky panuje napětí kvůli penězům. Přesněji kvůli návrhům na zvyšování daně z nemovitosti na dvojnásobek a plošné škrtání dotací neziskovým organizacím o deset procent.

title: Ostravě budou chybět miliony z hazardu. Chce je vybrat od lidí

maintext:
Nic z toho nenadchne ani obyvatele Ostravy, kteří tak zřejmě doplatí na vyhlášku zakazující hazard. Ta začne platit ve městě už od ledna.
„Zatím plyne do rozpočtu města asi 260 milionů korun ročně z loterií a hazardních her. Příští rok ale Ostrava přijde o 80 milionů a v dalším období s postupným rušením licencí na provoz výherních hracích přístrojů až o 220 milionů. Odbor financí a rozpočtu proto navrhl, jak tento výpadek pokrýt. Názory na to se ale různí,“ říká náměstek primátora Zbyněk Pražák (KDU-ČSL).
Daň z nemovitosti i snížení dotací neziskovým organizacím
Část radních města chce, aby se příští rok zvedla obyvatelům i podnikatelům daň z nemovitosti, přesněji její koeficient na dvojnásobek, a naopak aby se plošně snížily dotace neziskovým organizacím o deset procent. Ne všichni radní souhlasí.
„Zvýšení daně podporuje většina obvodů, s výjimkou Michálkovic. Respektoval jsem to a hlasoval pro. Naopak proti jsem hlasoval u plošného krácení dotací pro neziskovky. Způsobilo by to velké potíže především poskytovatelům sociálních služeb, ale dotklo by se to i sportovních, kulturních a volnočasových aktivit,“ nastínil Pražák.
„O návrzích budou příští týden jednat zastupitelé. Věřím, že o všem povedeme seriózní diskusi,“ dodal.
Diskutovat se chystá řada zastupitelů včetně naštvaného starosty Michálkovic Martina Jurošky (KSČM).
„Plošný zákaz hazardu ve městě vítám, ale je třeba se na výpadek příjmů připravit rozumně, a ne zvýšit daně, aniž by za to lidé dostali něco navíc,“ říká Juroška.
„Město počítá s tím, že když obvody vyberou víc peněz na daních, nedostanou už neúčelové investiční dotace. Pro polovinu obvodů je to nevýhodné,“ tvrdí Juroška, který zastupitelům předloží své návrhy.


description: Nezájem kupců o památkově chráněnou Grossmannovu vilu Na Zapadlém a strach památkářů o osud dvou historických domů v areálu městské nemocnice přiměl ostravské radní k novému rozhodnutí.

title: Ostrava chce zachránit tři historické vily. Chystají se rekonstrukce


maintext:
Ani sliby peněz nepomáhají. Učni dál chybějí, hodně jich ze škol i uteče
7:11 , aktualizováno 7:11
Až osmitisícové stipendium za to, že budou chodit do školy, proplacené kurzy a stoprocentní jistota práce po škole. Ani takové výhody učně v Moravskoslezském kraji ve školách neudrží. Letos se jich navíc do prvních ročníků přihlásilo opět méně než loni.


description: Příchod levné čínské oceli na evropský trh, který by již nebrzdily ochranářské unijní procesy, by se mohl dramaticky projevit i v Moravskoslezském kraji.

title: Dovoz levné čínské oceli může připravit o práci tisíce lidí

maintext:
„V podstatě jde o desítky tisíc pracovních míst,“ tvrdí Roman Bečica, předseda odborů Ocelárny ostravské společnosti ArcelorMittal Ostrava. „Na každé místo v hutním průmyslu se totiž počítá s dalšími čtyřmi místy v dodavatelských firmách. Jen za Mittal by to bylo nějakých dalších 30 až 40 tisíc lidí. O udělení statusu tržního hospodářství Číně jsme proto jednali v ministerské komisi. Zástupci vlády by měli být daleko důraznější.“
Případné problémy hutí by se však obyvatel kraje mohly dotknout ještě mnohem více. Už jen z důvodu mezd, které vysoce překračují krajský průměr. Pokud by hutě musely omezit provoz, skončily by totiž i nadstandardní platy.
A konec by přitom mohl být velice rychlý. „V současnosti už může Čína okamžitě zaplavit trh například betonářskou ocelí nebo jednoduššími plechy,“ přibližuje hrozbu místopředseda představenstva Třineckých železáren Česlav Marek.
Tuzemské hutě si zatím drží před čínskou konkurenci náskok hlavně při produkci složitějších výrobků, ten ale nemusí trvat dlouho. „V současnosti ještě Čína naše sofistikované výrobky neumí vyrábět, ale do deseti let se to může všechno naučit,“ netají své obavy Česlav Marek s tím, že Čína za poslední roky udělala obrovský technologický skok kupředu a je v tomto směru velice rychlá.
Část lidí ve svazu změnila názor
Ještě před časem byli oceláři ve svém snažení o neudělení tržního statusu Číně osamoceni a také ve Svazu průmyslu a dopravy bylo okolo šedesáti procent členů pro jeho udělení.
„Od té doby se ale situace změnila, po představení možných důsledků takového kroku změnila řada členů názor,“ řekl Petr Holica, regionální manažer Svazu průmyslu a dopravy pro Moravskoslezský kraj.
„Z průzkumu mezi členy svazu, který proběhl na jaře tohoto roku, vyplývá, že 64 procentům respondentů by nevadilo, pokud by Evropská komise Číně status tržního hospodářství neudělila. Menší části, tedy 36 procentům respondentů, by neudělení vadilo. Firmy, které udělení statusu podpořily, vyjádřily obavu z možného propadu evropského exportu na čínský trh. Poukazovaly také na obtížnější vstup na tento trh a na zhoršení finanční situace v souvislosti se snížením vzájemného obchodu.“
Oceláři chtějí požádat vládu, aby se proti udělení statusu tržní ekonomiky Číně postavila a tímto problémem se budou zabývat také na jednání krajské tripartity. „Kdyby k tomu došlo, nevím, jakým způsobem bychom se mohli bránit návalu levné čínské oceli, o které víme, že se vyrábí za neekologických podmínek,“ dodal vládní zmocněnec Jiří Cienciala.
Místní hutní podniky ve snaze zabránit otevření trhu Číně spolupracují se svými konkurenty napříč celým kontinentem. V rámci Evropské unie přitom pracuje v pěti stovkách podniků přibližně 328 tisíc lidí. Vedle Číny jsou pak pro tuzemské výrobce největšími protivníky Rusko a Ukrajina.


description: Obrovský zájem vyvolala v Ostravě nabídka bezplatného rozmístění hnědých nádob na bioodpad k rodinným domkům se zahrádkou. Lidé využívají už přes deset tisíc bio popelnic. A další o ně žádají.

title: Ostravské bio popelnice jsou hit


description: Dort a roční volný vstup do Dolní oblasti Vítkovice i Landek Parku dostala v pátek Jana Horská ze Žiliny za to, že se stala letošním miliontým návštěvníkem technických památek v Ostravě.

title: Dolní oblastí letos prošel už milion lidí, padne rekord návštěvnosti


description: Ačkoli letošní hudební festival Colours of Ostrava skončil teprve před dvěma měsíci a další odstartuje až 19. července 2017, už teď má příští čtyřdenní akce na kontě první rekord. Nejlevnější vstupenky nabízené v e-shopu od středečního rána za 1 690 korun už jsou vyprodané.

title: Nejlevnější lístky na festival Colours jsou pryč. Nákupní portál kolaboval


description: V seriálu MF DNES a iDNES.cz Ostravské stopy se známé osobnosti zpovídají ze svého vztahu k moravskoslezské metropoli. Dnes svůj pohled na Ostravu přibližuje polský filmový režisér, scenárista, producent a herec Marek Piestrak.

title: Ostravské stopy: Proč ti muži mají linky pod očima?, divil se Piestrak

maintext:
Jeho filmy patřily k nejnavštěvovanějším ve východním bloku Evropy. Získaly si miliony diváků. Nedávno o něm byl natočen dokument Polský Steven Spielberg.
Koncem 70. let, kdy byla jeho popularita na vrcholu, se podíval také do Ostravy. Na tehdy oblíbeném FFP, tedy Filmovém festivalu pracujících, se promítala jeho úspěšná sci-fi inspirovaná knihou Stanislava Lema Zkouška pilota Pirxe.
Žije ve Varšavě a ani v důchodu nezahálí, připravuje premiéru celovečerního animovaného filmu pro děti. Diváci v Česku si jej mohou pamatovat také jako tvůrce napínavých hororů Vlčice nebo Kletba hadího údolí.
Marek Piestrak Známý polský filmový režisér, scenárista, producent a herec se narodil 31. března 1938. Absolvoval slavnou filmovou školu v Lodži v roce 1968. Na praxi byl v Hollywoodu při natáčení hororu Romana Polanského Rosemary má děťátko. Debutoval existenciálním dramatem z doby 2. světové války Tichá noc, svatá noc. Piestrak se posléze prosadil jako tvůrce žánrových filmů. Podle předlohy Stanislava Lema natočil horor Vyšetřování a koprodukční velkofilm Zkouška pilota Pirxe. Kromě toho natočil řadu dokumentárních filmů inspirovaných vášní pro horolezectví. Se ženou Krystynou žije ve Varšavě, má dvě děti, Mateusze a Emilii.
Ostravské stopy se Marku Piestrakovi přirozeně prolínají s dějinami filmu. Na počátku jejich moderní éry stojí ostravský rodák Karel Reisz, který je Piestrakovi mimořádně dobře povědomý.
Ostravu navštívil na přelomu 70. a 80. let
„Představte si scénu, kdy někdo slyší zvonit telefon. Aby se mohla natočit, dělali to kdysi tak, že bylo vidět, jak jde ten člověk přes celý pokoj k telefonu a říká haló. Karel Reisz ukázal, že se to dá udělat i jinak. Vidíme chlapíka, jak slyší zvonění, je tady záběr na muže a záběr na zvonící telefon, pak hned záběr na zvednuté sluchátko, kdy muž říká haló. Dnes už se nikdo nepozastavuje nad tím, jak se k tomu sluchátku dostal. Je to podobná revoluce, jako když se přešlo od záběrů celé postavy na polocelky nebo detaily. Reisz napsal základní dílo o filmovém střihu, režisérovi se to plete, ovšem když má dobrého kameramana, tak on mu to pohlídá,“ vypravuje Marek Piestrak ve svém útulném varšavském bytě.
Po ukázkové lekci z dějin filmové historie se rozpovídá o své ostravské zkušenosti. Navštívil ji na přelomu 70. a 80. let jako host Filmového festivalu pracujících.
„Byl to mezinárodní festival, který se konal v mnoha městech v Československu. Začínalo se v Praze, kde se setkaly všechny delegace, každá pak vyjela na svou trasu. Já jsem ji absolvoval s jedním polským hercem, který hrál ve Zkoušce pilota Pirxe. Pamatuju si na Ostravu, Karvinou, Olomouc, Jeseník,“ líčí zaujatě, jako by to bylo dnes.
Moravská anabáze pro něj patřila k těm nezapomenutelným a Piestrakovi se vybavuje hned několik historek. „V jednom z malých měst nás ubytovali ve vile, která měla místo koupelny bazén. V jiném místě nás zase vzali na civilní křtiny,“ vypravuje filmový režisér.
Poláci vydrželi více alkoholu než Rusové. Ty táhli za nohy
Místní soudruzi tehdy vysvětlili rodičům s miminky, že jsou u nich na návštěvě kolegové z Polska a že s nimi budou dělat civilní obřad. „Když přišlo na udělování křestních jmen, tak jsme začali: Ve jménu Otce, Syna i Ducha svatého... V tu ránu nám skočil do řeči místní předseda, aby nás zarazil: Ne, ne, ne, soudruhu, tak to není možné,“ směje se Piestrak.
Inu v Polsku byl socialismus k náboženství benevolentnější. Poté byli polští hosté pozváni do lázní. „V chatě nad potokem, kde se v řece proháněli pstruzi, jsme vypili několik lahví vína. Pak nás odvezli do hotelu, ještě ráno nám hučelo v hlavě, ale soudruzi za námi přišli a říkali: ‚Nic se nebojte, my vás vezmeme na lázeňskou kúru. Vy jste na tom ještě dobře, protože chodíte. Když tady byli Rusáci, tak jsme je museli nést za ruce a za nohy. Leželi v lázeňské místnosti naložení v kádích a střízlivěli. Nás pracovnice vzkřísila proudem studené vody, takže jsme vyšli úplně střízliví. Nakonec nás položili na lůžka, která byla oddělena plentou, přišla jiná žena s tím, že se máme svléknout, zavinula nás do plátna a mohli jsme se tak dvě hodinky prospat. Pak nás probudili s tím, že jsme podle jejich mínění schopní začít pít znova,“ usmívá se režisér.
V Ostravě byli patrně ubytováni v hotelu Imperial, Piestrak si pamatuje ulice s pěknými vysokými domy. Klíčová byla ale návštěva v jednom z ostravských dolů. „Jeli jsme výtahem pro horníky, zavěšeném na kladce. Dali nám helmy, oblečení, boty. Prováděli nás chodbou, kde bylo nejdříve hodně místa. Když jsme ušli asi kilometr, začal se strop snižovat, byly tam vozíky s uhlím,“ vysvětluje Piestrak.
I v Polsku jsou industriální památky jako Dolní oblast Vítkovice
Této exkurzi ale předcházela ještě jedna nečekaná situace. Přímo na hotelový pokoj za nimi přišli dva opravdoví horníci. „Řekli nám, že na nás čekají, že se o nás budou starat, tedy zřejmě i hlídat. Myslím, že byli ze svazu horníků, ale žádní úředníci. Něco nám na nich nesedělo. Jen tak mezi sebou, já s kolegou Zbyškem, jsme prohodili pár slov. Protože tak podivně vyhlíželi. Něco na nich bylo zvláštního, měli podmalované oči. Výrazné černé linky kolem dokola. Možná to jsou teplouši, říkáme si navzájem. Když jsme pak sestoupili na důl a šli jsme přes místnost, která se jmenuje cechovna, kde jsme se oblékli do hornického, tak jsme byli ještě více udiveni. Prošli jsme se po dole – a pak, když jsme se na sebe podívali, jsme zjistili, že máme namalované oči jako oni. Naštěstí nám ten uhelný prach šel lehce smýt, byli jsme pod zemí jen krátkou dobu. Jenže oni, když pracovali na dole každý den, tak se jim uhlí zadralo pod kůži. Do okamžiku, než jsem navštívil Ostravu, jsem neviděl opravdového horníka,“ poutavě popisuje Marek Piestrak.
O Ostravě pak slyšel jen prostřednictvím médií. „Vím, že je tam celá ulice, kde jsou samé kluby, ale o tom jsem už jenom četl v našich novinách. Jinak o Ostravě u nás panuje povědomí, že se v ní nacházejí uhelné doly a taví se železo ve Vítkovických železárnách. Když se ale z Ostravy stal skanzen, kde se procházejí turisté, tak to má obdobu také u nás. V zavřeném dole ve Valbřichu v Dolním Slezsku vytvořili překrásné hornické muzeum, kde je množství expozic a turistických tras. V Katovicích byl důl v centru města, udělali z něj skanzen, kde je expozice důlních strojů,“ dodává Piestrak.


description: Už je více než jisté, že Opava dostane šanci výrazně ovlivnit podobu centra města na mnoho let dopředu. Určitě to nebude levné. A ani rychlé.

title: Opava poprvé řešila, co dále s centrem


description: Hořící kamion plný nábytku na Frýdecko-Místecku zaměstnal hasiče z Moravskoslezského i Zlínského kraje. Oheň zkrotili za pár minut, škoda nicméně šplhá k milionu korun.

title: Kamion naložený nábytkem shořel po technické závadě


description: Konferenci k výzvám a problémům Moravskoslezského kraje uspořádaly ve čtvrtek 15. září v hotelu Park Inn Ostrava MF DNES a Lidové noviny. Diskutující řešili zaměstnanost regionu, místní trable s dopravou, životní prostředí a situaci kolem OKD. Co při debatě také zaznělo?

title: Zkušených zaměstnanců je málo. Boj firem se projevuje na jejich platech

maintext:
Nízké platy zaměstnanců nebo záchranná síť pro začínající podnikatele. I o tom se bavili pozvaní zástupci podnikatelské, politické i finanční sféry v části vyhrazené hospodářské situaci v kraji.
„Pokud jde o výši průměrné mzdy, tak ta v loňském roce zaostávala oproti celostátnímu průměru o více než dva tisíce korun,“ řekl k situaci v regionu Patrik Rožumberský, ekonom UniCredit Bank. „Celkovou příjmovou situaci obyvatel kraje však výrazně zhoršuje nezaměstnanost, která patří k nejvyšším ve státě.“
A přes výraznou nezaměstnanost si místní podniky dlouhodobě stěžují na nedostatek kvalifikovaných zaměstnanců.
„O zkušené zaměstnance v technických profesích nyní probíhá mezi českými firmami boj a ten se projevuje na platech, ti lidé jsou přepláceni,“ konstatoval ministr financí Andrej Babiš. „Je potřeba otevřít trh práce, to je náš hlavní problém, zjednodušit způsob, jak sem dostat zahraniční zájemce o práci.“
Zaměstnanci nechybí pouze v průmyslu
Nouzi o zaměstnance ale nemají jen průmyslové podniky, například Českým drahám začínají chybět strojvůdci.
„My nemáme ani tak problém s počtem zaměstnanců, jako spíše s jejich strukturou,“ řekl generální ředitel Českých drah Pavel Krtek. „Třeba v klíčové profesi strojvůdce se věkový průměr blíží k padesáti letům a my máme problém tuto profesi obnovovat. A podobné to je i v dalších oborech. Například v IT branži bojujeme s Microsoftem, Googlem, SAP a podobně. Vše se nyní snažíme řešit například tak, že si držíme vlastní školský systém.“ Na podporu škol se spoléhají podle řečníků konference i firmy na Opavsku.
„My a další firmy na Opavsku jsme vsadili na systém stipendií,“ představil svou zkušenost Dalibor Kunčický, generální ředitel opavského Ostroje. „Zatímco třeba Třinec nebo Vítkovice se daly cestou vlastních učilišť, nám se osvědčila přímá podpora učňů a studentů. Ta stipendia jsou jednorázová, nebo rozdělená do dvou částí, kdy se třeba polovina vyplácí až po nástupu do zaměstnání. Což může být zajímavé třeba i pro děti ze sociálně slabších rodin, už jsme z této strany zaznamenali zvýšený zájem. Možným řešením by třeba bylo i zřízení stipendií ze strany kraje.“
Babiš: OKD padne, bude to stát 10 miliard
Vedle zaměstnanosti se na konferenci probírala i situace v OKD. „Sanace dolů OKD přijde stát ve finále asi na 10 miliard korun,“ konstatoval Andrej Babiš. „V okamžiku, kdy by se šachty zavřely, by se ale mohlo také stát, že by konec OKD vedl třeba ke skokovému zvýšení cen uhlí, například z polských dolů.“
„I takové informace se už ke mně dostaly, byť to zatím považuji spíše za fámy,“ souhlasil vládní zmocněnec pro Moravskoslezský kraj Jiří Cienciala.


description: Policisté na Karvinsku vyšetřují přepadení prodavačky zlatnictví v centru Havířova. Dva pachatelé se při loupeži zmocnili šperků a peněz Protože jsou zatím neznámí, policie zveřejnila záběry z kamer. Je na nich vidět, že jeden z útočníků se k ženě choval značně brutálně.

title: VIDEO: Dva muži přepadli zlatnictví v Havířově, prodavačku chtěli svázat

maintext:
Agresoři zaútočili na velmi frekventovaném místě na pomezí Náměstí Republiky a Národní třídy v pondělí krátce po deváté hodině, kdy místem prochází mnoho lidí. Dva muži v kšiltovkách vešli do zlatnictví a jeden hned běžel za pult do zázemí prodejny, kde začal prodavačku bít.
„Ženě nastříkal sprej s neznámou látkou do obličeje, poté ji zatlačil do zadní místnosti prodejny, kde se napadené pokusil svázat ruce,“ popsala karvinská policejní mluvčí Zlatuše Viačková.
Mezitím druhý z lupičů bral peníze, šperky, zlato a další cennosti, neopomenul ani vybrat kabelku prodavačky, odkud vzal peníze, doklady a platební kartu. Celková škoda ještě nebyla upřesněna, ale bude značně vysoká.
Do prodejny přišli zákazníci, lupiči proto utekli
Do prodejny nakonec vstoupili další zákazníci, takže oba lupiči utekli a běželi směrem k Široké ulici.
Policisté žádají veřejnost o pomoc a doufají, že lupiče někdo na kamerových záznamech pozná.
„Podle získaných popisů měl jeden z mužů kolem třiceti let, štíhlou až hubenou postavu, byl vysoký 175 centimetrů a měl světlé vlasy. Oblečený byl v mikině s kapucí zelené barvy, modrých riflích a na hlavě měl kšiltovku tmavé barvy. Druhý muž měl rovněž kolem třiceti let, měl sportovní postavu, vysoký byl asi 180 centimetrů. Oblečen byl do šedé mikiny s kapucí a do tmavých kalhot,“ sdělila mluvčí Viačková.
Lidé se mohou s postřehy k loupeži a hledaným mužům ozvat na telefonní číslo 974 744 338.


description: Nepatrný pokles nezaměstnanosti zaznamenali v srpnu pracovníci úřadů práce v Moravskoslezském kraji. Větší problémy však region v nejbližší době čekají, jen zatím nikdo nedokáže říct kdy.

title: Nezaměstnanost v kraji klesá. Paskov rozhodne, jak dlouho ještě

maintext:
Pouze o desetinu procentního bodu klesl oproti minulému měsíci počet nezaměstnaných v Moravskoslezském kraji. V záznamech úřadů práce jich tak zůstává 65 156.
„Ke konci srpna se počet evidovaných uchazečů o zaměstnání v Moravskoslezském kraji snížil v měsíčním srovnání o 459 lidí,“ přiblížila Vladana Piskořová z ostravského úřadu práce. „Ve srovnání se stejným měsícem loňského roku se počet lidí bez práce snížil o 7 236 osob,“ dodala.
Bez práce tak je v kraji 7,7 procenta lidí. Na první pohled dobré číslo, ale snižují jej výsledky ostatních krajů. V celém Česku je totiž bez práce 5,3 procenta lidí, přičemž okresy Karviná a Ostrava zaujímají druhé a třetí místo v celorepublikovém žebříčku nezaměstnanosti.
Na Dole Paskov vládne nejistota
A podle všeho má být ještě hůř. V nejbližší době hrozí například velké propouštění v OKD, kde původně zvažovali uzavření Dolu Paskov do konce roku. Rozhodnuto ale zatím ještě není.
„Dosud nemáme žádné informace, přitom je Paskov potřeba řešit co nejdříve,“ vysvětluje odborový předák OKD Jaroslav Pytlík. „Na ukončení provozu ale zřejmě nejsou peníze, a tak nikdo neví, co bude. Nyní čekáme na reorganizační plán, ve kterém by mělo být jasně rozhodnuto.“
Nejistota na Dole Paskov horníkům na klidu nepřidává. „Okolo čtyřiceti procent zaměstnanců dolu je na nemocenské. Co bude, nikdo neví, zvažuje se ale možnost dobrovolných odchodů,“ dodal Jaroslav Pytlík.
Stěžejním problémem společnosti OKD jsou peníze. Ty firmě chybí na vyplacení odchodného podle kolektivní smlouvy. Na vyřešení problému horníků Dolu Paskov přitom nestačí ani vládní 700milionová injekce.
Finanční problémy řeší i v dalším velkém podniku v kraji, ve Vítkovicích. Jedna z firem holdingu, Vítkovice Power Engineering (VPE), je v úpadku, před obdobným rozhodnutím stojí soud i v případě společnosti Vítkovice Gearworks. Reorganizaci už soud povolil společnosti Vítkovice Envi. O případném velkém propouštění ale zatím v nejohroženější firmě skupiny podle Zbygniewa Zaremby, vedoucího výroby ve VPE, nepřemýšlejí.
„Plán reorganizace se zatím zpracovává a o propouštění se nemluví. Dělnických profesí se propouštění rozhodně týkat nebude. Máme zakázky pro ruský trh do roku 2017, u dalších projektů vidíme dopředu půl roku až rok. Dělníky tedy budeme potřebovat,“ sdělil vedoucí výroby.
Pokud by ve společnosti VPE přesto propouštěli, po zaměstnancích by chtěli sáhnout v další společnosti holdingu, ve Vítkovice Cylinders.
„Potřebujeme minimálně třicet kvalifikovaných zaměstnanců do výroby a nemůžeme je najít. A když je najdeme, jen část z nich vydrží déle než půl roku, z nově přijatých odchází až sedmdesát procent lidí a my musíme hledat další,“ popisuje Vladimír Kufa, výkonný ředitel společnosti Vítkovice Cylinders. Firma přitom zaměstnancům nabízí nástupní plat přesahující 20 tisíc korun, průměrný plat přesahuje 31 tisíc korun.
„Hlavní problém spočívá v tom, že hlavně mladí lidé neumějí pracovat. Prostě někdy třeba nepřijdou do práce a další den dorazí, jako by se nechumelilo. Ale to nemůžeme tolerovat,“ dodal na závěr ředitel.


maintext:
Hladinu Brněnské přehrady brázdí unikátní vor
Unikátní vor, který od počátku června kotví na Brněnské přehradě, nechala vybudovat společnost Lesy města Brna u příležitosti oslav 550. výročí svého založení. Vor je vyroben takřka doslovně podle původních postupů starých plavců – často nesprávně nazývaných voraři. Navíc jsou jen dva motory a kovové šrouby pro zpevnění kvůli bezpečnosti budoucích pasažérů.
I když to totiž je pro mnohé překvapením, „plavecký mariáš" se nehrál jen na Vltavě či dalších českých tocích, ale i na Moravě. Dřevo se plavilo jak po Svratce, tak po Svitavě. Kromě toho, že šlo o nejlevnější a nejekologičtější způsob dopravy, plavené dřevo mělo proti neplavenému i některé praktické výhody. „Bylo díky delšímu pobytu ve vodě pevnější v tahu i tlaku, odolnější proti škůdcům a po použití méně ,pracovalo'," poučil nás ředitel společnosti Lesy města Brna Jiří Neshyba.
Vorový pramen na Brněnské přehradě, který je dílem skupiny mužů v čele s lesním inženýrem Jiřím Trávníčkem a památkovým tesařem Jiřím Jankovským, je složený ze čtyř tabulí a měří bezmála sedmdesát metrů (pro srovnání – vory na Vltavě měřívaly klidně i třikrát tolik). Na jednu tabuli je houžvemi svázáno kolem dvaceti smrkových kmenů. Pro bezpečnost návštěvníků, kteří se mohou povozit, byly použity i zmíněné šrouby a na voru jsou navíc položeny podlážky pro jistější pohyb po „palubě".
Kmeny smrků pro vor pocházejí ze zimní těžby v brněnských městských lesích a ani poté, co plavby vorem na přehradě skončí, pochopitelně nepřijdou nazmar. „Plánujeme z nich vyrobit třeba altán nebo lavičky do našich lesů," doplnil Neshyba.
Projížďky na voru pro veřejnost se konají za příznivého počasí (nesmí foukat, pršet, být snížená viditelnost či vlny) se konají od čtvrtka do neděle od 13.30 do 19.30. Vor vyplouvá od „Sirky" z Rakovecké zátoky hned vedle oploceného areálu lodní dopravy. Bližší informace najdete na www.lesymb.cz.
Voroplavba v Brně
Kvůli dlouhotrvajícím napoleonským válkám se Brno dostalo do svízelné situace v zásobování palivovým dřevem. Všechny koně a povozy, které až dosud zajišťovaly dopravu dříví z městských lesních majetků, byly zabaveny pro válečné účely. A tak správa tehdejšího kuřimského panství zřídila v roce 1802 v polesí Lažánky (dnešní lesní správa Deblín) na potoce protékajícím od Pejškova kamennou hráz k zadržování vody. Ta byla opatřena vraty na vypouštění zadržené vody, která pak sloužila k plavení palivového dříví do řeky Svratky a po ní do Brna. Před brněnskými hradbami na levém břehu Svratky byla zřízena tzv. náplavka, tedy soubor technických zařízení sloužících k zachycení volně plaveného dříví a jeho uskladnění.
Po zrušení poddanství bylo plavení dříví pro přemrštěné nároky majitelů vodních děl i obcí ležících při Svratce v roce 1850 zastaveno. Voroplavbu dnes připomíná jen název uličky Náplavka v místech, kde skutečně před dvěma staletími fungovala... V Moravském zemském archivu byla nalezena mapa, pořízená okolo roku 1800, která dokládá i plavení dříví do Brna po řece Svitavě.
(jih)
Vyšlo v Brno Business & Style


maintext:
Gate Crasher slaví jubileum a na Flédě pokřtí novou desku #nevynechas
Brno, 14. září 2016 - Brněnská kapela Gate Crasher letos slaví 10 let od vydání prvního studiového alba. A jak lépe oslavit takové výročí, než zbrusu novou deskou, na kterou fanoušci již nějakou dobu čekají. Večírek k 10 rokům kapely a zároveň křest novinky nesoucí název #nevynechas se uskuteční v sobotu 24. září na brněnské Flédě.
Gate Crasher si od roku 2006, kdy vydali debutovou desku Chocolate rabbit, na svůj účet připsali celou řadu “zářezů”. Do povědomí se dostali nejen díky hostování na koncertech zahraničních megahvězd (Aerosmith, Iron Maiden, Deep Purple, Ozzy Osbourne, Lordi), ale především díky několika vydaným deskám a stovkám odehraných koncertů a festivalů. Gate Crasher jsou navíc plně přesvědčeni, že tím, kdo jim dodává energii, jsou jejich fanoušci.
“Vždycky nám bylo jasné, že fanoušci jsou naším motorem a všechno to děláme hlavně pro ně. To oni nám umožnili tady celých těch 10 let existovat a my si toho nesmírně vážíme!” upřesňuje frontman Ondra Novák. Novinka #nevynechas bude symbolicky obsahovat 10 nových písní, včetně již zveřejněného singlu Večírek a světlo světa spatří 24. 9. Stejně jako předchozí album Bitterfly bude celá v češtině. Samotný křest proběhne v brněnském klubu Fléda a kapela slibuje velmi speciální večer. Kromě extra dlouhého koncertního setu se můžete těšit například na prvního zveřejněného hosta Yettyho z kapely Morčata na útěku.
“Je to křest desky, ale zároveň taky oslava deseti let kapely, takže program bude takový koktejl z písniček z nové desky, pak z písniček, které jsou standartní součástí každého našeho vystoupení a do toho vykopeme pár těch, co jsme už nějakou dobu nehráli. A určitě si necháme místo na nějaké překvapení. Co se týká hostů, zatím prozradíme jen Yetťáka. Jeli jsme spolu teď jarní turné a známe se strašně dlouhou dobu, takže byl jasná volba a jsme rádi, že na naši nabídku kývnul,” vysvětluje Ondra Novák.
Další zajímavostí bude to, že desku s kapelou kromě hostů pokřtí přímo někteří vybraní fanoušci. Tito šťastlivci budou během září “zvoleni” v soutěžích probíhajících na Facebookovém profilu kapely. Na podzim pak Gate Crasher můžete vidět na společném turné s populárními Harlej.
Foto: archív Gate Crasher


description: Ve středu 14. září odstartoval na náměstí Svobody pětidenní Festival dobrého jídla a pití s názvem U jednoho stolu. Hlavním cílem festivalu je na centrálním brněnském náměstí prezentovat formou prodeje, degustací a doprovodného programu práci vybraných restaurací a výrobců potravin i nápojů.

title: Náměstí Svobody obsadil festival dobrého jídla a pití


description: Festival elektronické hudby ECHOES na Flédě se rozrůstá. Během podzimu prozkoumá hranice mezi analogovým, digitálním a audiovizuálním světem celkem třikrát. V pátek 16. září předvede Janus Rasmussen minimalistické techno islandských Kiasmos doprovázené vizuální show inspirovanou polární září.

title: Festival ECHOES na Flédě letos hned třikrát zaostří na elektroniku


description: Odpálit si vodíkovou raketu, stát se hvězdou zpravodajství o počasí, zmrazit vlastní stín, zažít zemětřesení, rozpoutat tornádo nebo přijít na kloub záhadě Bermudského trojúhelníku, to vše můžete zažít v zábavním vědeckém parku VIDA! A nyní se do něj můžete podívat zdarma i s celou rodinou.

title: Soutěžte o 7 rodinných vstupenek do VIDA! science centra!


maintext:
Šampionem Grand Prix Austerlitz 2016 je Cabernet Sauvignon ze Šlechtitelky
Brno, 1. července 2016 - Šampion, ale i další vítězové kategorií mezinárodní výstavy vín Grand Prix Austerlitz 2016, jsou odtajněni! V letošním roce se zúčastnilo 46 vinařů a ti dodali na 200 vzorků vín. Z prvního kola postoupilo cca 160 vzorků.
Vína jsou rozdělena do 8 kategorií a v každé kategorii je udělováno pouze a maximálně 12 medailí (4× zlatá, 4× stříbrná a 4× bronzová). Což přináší pro oceněná vinařství vysokou prestiž. Součástí výstavy vín je také doprovodný program, který zajišťují napoleonští vojáci, cimbálová muzika, sabrage sektů atd.
Šampionem letošního 13. ročníku se stalo víno Cabernet Sauvignon 2015 pozdní sběr v barrique od Šlechtitelské stanice vinařské Velké Pavlovice.
Šampionem návštěvníků, kterého vybírají hosté výstavy, se stalo víno Sauvignon 2015 VOC z vinařství Waldberg Vrbovec.
Mezinárodní výstava vín Grand Prix Austerlitz se v mnohém liší od všech vinařských výstav v České republice. Je to hlavně dvoukolové bodování, co ji odlišuje. Do druhého hodnocení se dostávají všechna vína, která získají 80 a více bodů. Probíhá přímo v den pořádání výstavy vín pro veřejnost v Brně (letos to bylo 20. srpna), takže ani návštěvníci ještě netuší, kdo je vítězem. Ale ani po tomto datu se výsledky ještě nezveřejňují a čeká se na druhou prezentaci vín pro veřejnost; ta proběhla 10. září v Pražské tržnici v Praze.
„Tento postup jsme zvolili proto, že se nám na všech ostatních akcích nezamlouval tzv. hon na šampiony, kdy se oceněná vína vypila během chvilky a na ostatní vzorky se mnohdy ani nedostalo. Náš způsob zajišťuje, že návštěvníci si udělají vlastní degustační postup a chutnají jak zemská vína, tak i přívlastková, což vinařům zajistí větší šanci, že se jejich víno dostane ke konzumentům.“ prozradil Stanislav Šida z pořádající Moravské banky vín.
U zrodu výstavy stál projekt Austerlitz 2005, který dnes zastupuje pan Miroslav Jandora s projektem AusterlitzPro a vojenskou stránku zajišťuje Jakub Samek. Výstava má podporu Vinařského fondu České republiky, záštitu ministra zemědělství České republiky Ing. Mariana Jurečky, dále hejtmana Jihomoravského kraje JUDr. Michala Haška, starosty Prahy 7 Mgr. Jana Čižínského a odbornou záštitu Asociace sommeliérů České republiky.


description: Nadace Partnerství srdečně zve širokou veřejnost na cykloturistickou akci ze seriálu Krajem vína Tour de burčák po vinařských stezkách Znojemska. Letos jsou oproti loňsku změněné všechny trasy a to dvě pro cyklisty o vzdálenosti 42 a 30 km a jedna pro pěší o délce 12 km. Registrace probíhá od 9 do 11 hodin přímo v areálu Louckého klášteru ve Znojmě, kde je i cíl výletu.

title: Tour de burčák láká cyklisty i pěší na výlet vinařskou krajinou


description: Budovy na ulicích Běhounská a Jezuitská, ve kterých dnes sídlí Česká televize v Brně, půjdou na podzim letošního roku do veřejné dražby. Česká televize chce touto formou prodeje zajistit nejlepší podmínky, za kterých budou nemovitosti prodány novým zájemcům. Veřejnou dražbu bude organizovat brněnská dražební společnost Prokonzulta.

title: ČT Brno prodá své budovy na Běhounské a Jezuitské


description: Jak se oblékaly princezny v pohádkách a jaké rekvizity se při natáčení pohádek používaly? V obchodním centru Olympia Brno to ukáže výstava pod názvem „Svět pohádek“, kde si mohou návštěvníci ve dnech 8. – 25. září prohlédnout dochované originály kostýmů a rekvizit nejznámějších československých filmových pohádek.

maintext:
V Olympii vystaví kostýmy z nejslavnějších filmových pohádek
Brno, 5. září 2016 – Jak se oblékaly princezny v pohádkách a jaké rekvizity se při natáčení pohádek používaly? V obchodním centru Olympia Brno to ukáže výstava pod názvem „Svět pohádek“, kde si mohou návštěvníci ve dnech 8.–25. září prohlédnout dochované originály kostýmů a rekvizit nejznámějších československých filmových pohádek.
V rámci interaktivní výstavy vstoupí návštěvníci do světa československých nebo koprodukčních filmových pohádek. Připravované scenérie z říše pohádek vtáhnou do děje fanoušky pohádkových příběhů. Průřez těmi nejznámějšími přiblíží právě expozice, na které nebudou chybět kostýmy z pohádek Tři oříšky pro Popelku, Princ a Večernice, Pyšná princezna, S čerty nejsou žerty nebo O princezně Jasněnce a létajícím ševci.
K vidění budou pohádkové kostýmy z Barrandov Studia, jejichž autory jsou legendární kostýmní výtvarníci jako např. Theodor Pištěk (získal Oscara za kostýmy k filmu Amadeus), dále Jarmila Konečná, Marie Franková nebo Jan Kropáček. Vedle dekorací, rekvizit a samotných kostýmů, které patří do sbírky českého kulturního dědictví, je pro návštěvníky obchodního centra připraven také doprovodný program.
Doprovodné víkendové programy a soutěže
Za nejočekávanější kostýmy celé výstavy lze bezesporu označit originální svatební a plesové šaty z pohádky Tři oříšky pro Popelku, které nejsou běžně k vidění. Tyto šaty uvidí návštěvníci na výstavě o víkendu 24. a 25. září.
V neděli 25. září od 11 do 17 hodin proběhne zábavný program a soutěž od 14 do 17 hodin o hodnotné ceny. Hlavní soutěž ve skládání puzzle bude určena pro děti do 15 let v doprovodu rodičů, prarodičů nebo starších sourozenců. Prvních deset nejrychlejších soutěžících postoupí do finále, kde se rozhodne o celkovém vítězi. Nedělní program pak svou účastí obohatí herec Pavel Trávníček, který zároveň předá hlavní cenu vítězi. Po celý den bude kromě hlavní soutěže probíhat také stavba čokoládových komínů s charitativním podtextem. Malí i velcí zájemci budou mít možnost se zvážit na váze hříchů.
(red), foto: Obraz princezny Krasomily, Pyšná princezna, majetek Barrandov Studia, Kulturní dědictví


description: Hrad Špilberk už počtvrté otevře na jeden víkend všechny své komnaty a zákoutí a ožije zábavným programem pro celou rodinu. Tentokrát se o víkendu 10. a 11. září stane branou do světa pohádek. Pro malé i velké návštěvníky se chystá pohádkový program, rytířský turnaj nebo dobrodružná celohradní hra o záchranu království. A také se budou promítat oblíbené pohádky, které natočilo brněnské studio České televize. Právě jemu patří hlavní výstava sezóny – Vysílá studio Brno.

title: Speciální víkendový program na Špilberku vás zavede do světa pohádek


description: Stejní moderátoři, stejná pravidla hry, ale nová dekorace, znělka a vnitřní grafika. Populární vědomostní soutěž AZ-kvíz se po prázdninách přihlásí z nového prostředí. Premiérové díly vysílá ČT1 od 5. září 2016 každý všední den v 17:15.

title: AZ-kvíz vysílá už 19 let, nově bude pestřejší a barevnější


description: Virtuózní výkony a přitažlivá dramaturgie čekají návštěvníky sedmého ročníku festivalu Bachův varhanní podzim. S mottem „Bach napříč krajem bude festival procházet územím osmi krajů České republiky po celý říjen.

title: Bachův varhanní podzim již posedmé

maintext:
Bachův varhanní podzim již posedmé
Virtuózní výkony a přitažlivá dramaturgie čekají návštěvníky sedmého ročníku festivalu Bachův varhanní podzim. S mottem „Bach napříč krajem" bude festival procházet územím osmi krajů České republiky po celý říjen.
Dvacet jedna koncertů varhanní nebo komorní hudby se uskuteční v půvabném prostředí kostelů nebo zámků v Praze, Brně, Českých Budějovicích, Liberci, Pardubicích, Jihlavě, Olomouci a dalších městech. Pozvání přijali jak přední čeští varhaníci, tak významní zahraniční hosté.
Zmiňme nejzajímavější z brněnských koncertů:
mezinárodní lesk přinese do Brna slovinská varhanice Renata Bauer. Tato temperamentní žena z Ljubliany oživí jedny z nejlepších varhan ve střední Evropě na zahajovacím koncertě 5. 10. 2016 v jezuitském kostele.
Prominentní německý varhaník Martin Schmeding k nám zavítá z Lipska, Mekky varhanní hudby 11. 10. 2016. Svým napínavě nastaveným programem vzdá hold letošnímu jubilantovi W. A. Mozartovi.
Kdy má člověk příležitost zažít soutěž mezi romantickým velikánem a živým varhaníkem? David Postránecký má odvahu vstoupit do napínavého zápasu o to, kdo lépe zachytí jméno B-A-C-H, zda Max Reger ve své psané skladbě nebo on ve své živé improvizaci? Souboj se odehraje v prostorách mohutné brněnské baziliky 18. 10. 2016.
V atraktivním prostředí funkcionalisticky luxusní vily Stiassny zazní barokní Bach. Jaké světlo vrhá nová a exkluzivní spolupráce Jana Talicha, houslisty a šéfdirigenta Jihočeské filharmonie, s cembalistkou Barbarou Maria Willi? Nenechte si ujít jeden z nejintimnějších večerů festivalu 19. 10. 2016.
Preto fagotto: čtyři krásné dívky se čtyřmi fagoty nadchnou jak příznivce vážné hudby, tak fanoušky lehčích žánrů. Dokážete si představit, jak zní setkání Bacha s Gershwinem či Purcella s Jamesem Bondem? Uměleckoprůmyslové muzeum zažije horkou noc 26. 10. 2016.
Bachova hudba je dobrou kořistí pro jazzové hudebníky. Jak blízko zůstane mladistvé trio Konvička, Urbánek, Korman u starého mistra a jak moc zabrousí do nových vod? Přijďte fandit mladým talentům na závěrečný koncert festivalu do Červeného kostela 30. 10. 2016.
Všechny koncerty festivalu:
5. 10. Brno RENATA BAUER (Slovinsko) – varhany
(Slovinsko) – varhany 6. 10. Zlín–Štípa PETR KOLAŘ – varhany
– varhany 7. 10. Jihlava MARTIN JAKUBÍČEK – varhany
– varhany 8. 10. Český Krumlov ROBERT HUGO – varhany
– varhany 9. 10. Doubravník PAVEL KOHOUT – varhany
– varhany 11. 10. Brno MARTIN SCHMEDING (Německo) – varhany
(Německo) – varhany 12. 10. Olomouc ONDŘEJ HORŇAS – varhany
– varhany 13. 10. Slavkov u Brna BRNO BAROQUE TRIO
14. 10. Liberec JOSEF ZIMKA – trubka, MAREK PAĽA – varhany
– trubka, – varhany 15. 10. Jablonec nad Nisou KATT – KATEŘINA CHROBOKOVÁ – varhany
– varhany 16. 10. Mikulov VILÉM VEVERKA – hoboj, B. M. WILLI – cembalo
– hoboj, – cembalo 17. 10. Praha PETER FRISÉE (Rakousko) – varhany
(Rakousko) – varhany 18. 10. Brno DAVID POSTRÁNECKÝ – varhany
– varhany 19. 10. Brno JAN TALICH – housle, B. M. WILLI – varhanní pozitiv
– housle, – varhanní pozitiv 20. 10. Žďár nad Sázavou VILÉM VEVERKA – hoboj, B. M. WILLI – cembalo
– hoboj, – cembalo 21. 10. České Budějovice JAN TALICH – housle, B. M. WILLI – cembalo
– housle, – cembalo 22. 10. Pardubice VILÉM VEVERKA – hoboj, B. M. WILLI – cembalo
– hoboj, – cembalo 23. 10. Valtice BARBORA ŠANCOVÁ – soprán, PETRA KUJALOVÁ – varhany
– soprán, – varhany 26. 10. Brno PRETO FAGOTTO – fagotové kvarteto
– fagotové kvarteto 29. 10. Třebíč JAN TALICH – housle, B. M. WILLI – cembalo
– housle, – cembalo 30. 10. Brno KONVIČKA, URBÁNEK, KORMAN TRIO – jazzové trio
Více informací na www.bachuvpodzim.cz.
Vstupenky k dispozici na Ticketstream.cz a na místě před koncertem.