description: Hlavním tématem nového vydání GNOME je bezesporu Flatpak, který se snaží radikálně změnit způsob, jakým jsou desktopové aplikace pro Linux distribuovány a provozovány. Nicméně nové GNOME přináší i celou řadu méně radikálních novinek, pojďme se na ně podívat.

title: GNOME 3.22: Flatpak přichází na scénu

maintext:
Re: Re: stále klesající podíl uživatelů Gnome Shell a GTK
Martin
Odpovědět Odkaz
> Red Hat nemá 90 % příjmů od americké armády, to je naprostý nesmysl.
Opravdu? Pokud je to "naprostý nesmysl" tak to jistě dokážate podložit čísly/argumenty. US Army je nepochybně velmi významný zákazník Red Hatu. Kolik procent příjmu Red Hatu generuje, se předpokládám, můžeme oba pouze dohadovat.
> Zákazníky bez jejich svolení jmenovat nemůžeme, takže vám žádný příklad neposkytnu.
O nic takového jsem Vás nežádal a nežádám.
> Existuje ale řada "case studies", kde to svolení máme a jsou veřejné.
Ani na "case studies" jsem se neptal.
> Máme docela tvrdá data, co se týče Fedory. Fedora Workstation s GNOME se podílí
> na celkových staženích asi 80 %, zbylé desktopy mají zhruba 10-15 %.
Opět odpovídáte na to, na co jsem se ptal. Totiž jaký procentulní podíl má Gnome Shell mezi všemi desktopovými prostředími používanými na GNU/Linuxu. V neposlední řadě jak si na tom stojí s porovnání s XFCE, MATE a Cinnamonem.
> Počet přispěvatelů do projektu sice nemusí přesně kopírovat zájem o projekt
> ze strany uživatelů, nicméně přispěvatelé jsou generovaní z uživatelské základy,
> takže pokud se ta propadne, musí se to zákonitě projevit i na počtu přispěvatelů.
GNOME Shell má nesrovnatelně lepší finacování a Red Hat platí spoustu vývojářů.
> Pokud se podíváte na statistiky open-source projektů na openhub.net, zjistíte,
> že GNOME má dnes z linuxových desktopů zdaleka nejvíc přispěvatelů.
Ani na počet přispěvatelů "open-source projektů na openhub.net" jsem se neptal.
> Kdyby opravdu nastal takový odliv uživatelů, jak tvrdíte, za těch 5 let, co
> GNOME 3 existuje, by se to na počtu přispěvatelů projevilo.
Fajn, zkuste to doložit čísly.
> Ale to už jsme zase u anekdotální argumentace a ne u tvrdých dat.
Ano, seriózní argumentace velmi málo a "tvrdá data" žádná.
Zkusím to ještě jednou. Jste jako PR reprezentant firmy Red Hat schopen/ochoten zveřejnit statistiku a procentuální vývoj za posledních 6 let? Tj. od roku 2010 kdy byl necitlivě ukončen vývoj GNOME2 a necitlivě zasahováno do GTK knihoven proti vůli velké části uživatelské základny?
1. Procentuální podíl GNOME2 na poli všech desktopových prostředí, před přechodem na Gnome Shell?
2. Vývoj procentuálního zastoupení uživatelů XFCE, MATE, Cinnamon, Gnome Shell v letech 2010-2016?
3. Pro koho je Gnome Shell vyvíjen? Nejen z vaší odpovědi to vypadá výhradně na korporátní klientelu. Myslím, že by to mělo být jasně specifikováno, protože info na gnome.org dávno neodpovídá realitě, spíš je to přesně naopak:
"GNOME 3 is an easy and elegant way to use your computer. It is designed to put you in control and bring freedom to everybody. GNOME 3 is developed by the GNOME community, a diverse, international group of contributors that is supported by an independent, non-profit foundation." ;-(


authors:
Ccb
Spol. S R.O.
Profil Autora

description: Server OMG! Ubuntu! informuje o zajímavém softwaru: desktopové RSS čtečce Alduin, jejíž tvůrci se chlubí ergonomickým a snadno ovladatelným uživatelským rozhraním.

title: Alduin: desktopová RSS čtečka (nejen) pro Linux

fasttext_language: cs


description: V tomto dílu máme na programu widget označovaný jako accordion, tedy česky „akordeon“ nebo „harmonika“. Jeho chování opravdu harmoniku připomíná a použití tohoto prvku ve webovém rozhraní může výrazně dopomoci k pocitu ovládání klasické desktopové aplikace.

title: jQuery (29) - když uživatel „hraje na harmoniku“


description: Slovensko zřídilo právnickým osobám elektronické schránky, aktivují se jim nejpozději od příštího roku. Evropské orgány veřejné správy předkládají až šokující svědectví ohledně proprietárního softwaru.

title: Veřejná správa 08/2016: elektronické schránky pro právnické osoby na Slovensku, svědectví o proprietárním softwaru


description: V minulém čísle časopisu IT Systems se Pavel Štros ze společnosti Datasys věnoval pragmatickému přístupu k informační bezpečnosti. Jedním z jeho doporučení bylo neopomíjet při výběru vhodných nástrojů a řešení otevřený software. Připomněl, že v současnosti existuje mnoho plnohodnotných bezpečnostních nástrojů se svobodnou licencí a podporou výrobce i zkušených dodavatelů.

title: midPoint - Open source řešení pro identity management


description: Přestože lze mobilní webové aplikace implementovat i s běžným jQuery a jQuery UI, speciální mobilní framework dokáže lépe využít specifika telefonů a tabletů.

title: jQuery (33) - úvod do jQuery Mobile

maintext:
Středa, 7. prosinec 2016 |
Co je jQuery Mobile
Při vývoji mobilních či responzivních webových aplikací si lze vystačit s běžnými frameworky jQuery a jQuery UI. Ty však neobsahují podporu pro uživatelské interakce specifické pro mobilní telefony, tablety, navigace a další zařízení s dotykovými displeji a zároveň bez vstupních zařízení používaných u „velkých“ počítačů.
Proto vznikl framework jQuery Mobile, který specifika mobilních zařízení dokáže využít. Co všechno tento framework nabízí?
speciální widgety vhodné pro mobilní přístroje (rozbalovatelné widgety, posuvný přepínač, panel, tabulka s automaticky skrývanými sloupci…)
události typické pro dotykové ovládání (krátký/dlouhý dotyk, posun, změna orientace…)
ikony ve formátech SVG a PNG
sloupcový layout, responzivní mřížku
grafická témata a CSS třídy
Na speciálních stránkách se můžete podívat, jak je na tom jQuery Mobile s podporou různých prohlížečů. Dá se říci, že až na výjimky (velmi staré prohlížeče) je framework podporován výborně.
Kde získat a jak použít
Podobně jako jQuery UI, také jQuery Mobile pro svoji činnost potřebuje jQuery. Není ale třeba se o to starat, protože ať už využijete kterýkoli postup, jeho součástí je i použití tohoto frameworku.
Nejjednodušší je samozřejmě vložit soubory z CDN, protože není nutné nic stahovat ani umísťovat na server. Projekt jQuery má vlastní CDN využívající službu MaxCDN, takže logickou volbou je tato možnost. Dále můžete využít i CDN firem Google nebo Microsoft. Odkazy najdete na stahovací stránce.
Pro ladění použijete nekomprimovanou verzi, pro ostrý provoz je vhodnější verze minifikovaná a komprimovaná. U CSS si můžete navíc vybrat, zda má soubor obsahovat i standardní téma či nikoli. Druhý případ využijete v případě, že máte téma vlastní.
Dále je samozřejmě možnost si soubory stáhnout a uložit na svůj server, a to buď v kompletní podobě, nebo v podobě připravené pomocí Download Builderu (podobného jako u jQuery UI). Ten umožňuje zaškrtnout jen ty komponenty, které chcete do balíčku zahrnout (pokud využijete jen malou část a chcete mít soubory co nejmenší).
Ve všech případech pak samozřejmě musíte vložit do HTML odkazy na jednotlivé soubory, ať už vzdálené nebo místní (myšleno na stejném serveru).
Nevyhovuje-li vám základní grafické téma, můžete si vytvořit téma vlastní. Pohodlně k tomu poslouží nástroj ThemeRoller– s ním si můžete témata doslova „naklikávat“, prohlížet vzájemně porovnávat atd.
Základní koncepty jQuery Mobile
Přestože jQuery Mobile vychází ze stejných základů jako jQuery a jQuery UI, zavádí zcela nové koncepty, s nimiž je pro efektivní práci potřeba se seznámit. Každá stránka je tvořena stromovou strukturou odpovídající následující podobě:
stránka (nejvyšší úroveň, přímo pod body)
hlavička (horní lišta)
obsahová část (hlavní obsah)
patička (dolní lišta)
Příště se podíváme, jak tato struktura vypadá v HTML. Pro tuto chvíli je důležité si říct, že žádná z těchto součástí není povinná. Navíc stránek (a tedy celých struktur) může být v jednom souboru více. Rozlišují se pomocí identifikátorů (atribut id ) a lze na ně odkazovat pomocí kotev ( #něco ).
Další specifickým konceptem je využití atributu data-role . Ten se využívá k vytváření widgetů z elementů v HTML. Jde tedy o deklarativní přístup, kdy se základ programu tvoří deklaracemi (v tomto případě pomocí speciálního atributu) namísto volání metod, které se využívá u imperativního přístupu, jak ho známe z jQuery UI.
Obdobně se deklarují také ikony (atribut data-icon ), případně jejich pozice ( data-iconpos ) a dokonce i téma ( data-theme ).
Používání popsaných konceptů není povinné, ale je nejjednodušší a zároveň nejčistší cestou k využití frameworku. Pokud chce někdo něco udělat jinak, měl by k tomu mít pádné důvody.
Začínáme s jQuery Mobile
Obecný úvod je u konce, příště už se podíváme na to, jak s jQuery Mobile vytvořit jednoduchou fungující aplikaci.


title: Jaké jsou výhody a nevýhody převedení webu na HTTPS?

maintext:
Také přemýšlíte nad tím, jestli dává smysl přesunout vaši webovou stránku z doposud používané HTTP adresy na její bezpečnější verzi HTTPS? A rádi byste se předem dozvěděli, co vás čeká a nemine?
Pondělí, 21. listopad 2016 | | známka 2,80
Přechod na HTTPS rozhodně nepatří mezi jednoduché záležitosti a je tak třeba již na začátku zvážit všechna pro a proti. Tento článek přináší souhrn všech možných úskalí, která vás při přechodu na HTTPS mohou potkat a výčet hlavních důvodů, proč se vlastně (ne)pouštět do zavádění HTTPS na váš web. Nejdřív si ale pojďme připomenout, co to je HTTPS.
Celý článek si můžete přečíst na www.SystemOnLine.cz ZDE.


title: Pluginy pro Thunderbird I. - vkládání podpisů

maintext:
Tímto článkem začíná pravidelně nepravidelný přehled zásuvných modulů a vylepšení pro známý e-mailový klient Mozilla Thunderbird. Dnes to bude o vkládání podpisů.
Pátek, 16. prosinec 2016 | | 2 | známka 2,00
Aplikace šířené jako svobodný nebo open-source software bývají leckdy minimalistické; obsahují to nejnutnější, aby program fungoval, ale mnohdy jim chybí funkce, které ulehčují práci, nebo dokonce takové, které jsou nezbytné pro provoz. Tento přístup má svoje pro a proti: Uživatelé se mohou cítit trochu podvedeni, když se jim poskytuje „nehotový“, resp. neúplný produkt. Na druhou stranu má tento přístup řadu výhod:
Vývoj hlavní kostry programu běží nezávisle na vývoji ostatních funkcí, které se vyvíjejí zvlášť.
Patřičná funkcionalita je k dostání v několika provedení od různých výrobců. Uživatel si může vybrat.
Software obsahuje jen to, co si uživatel žádá; veškerou další funkcionalitu si může doinstalovat dle libovůle.
Takovým softwarem je např. WordPress, LibreOffice, ale také Mozilla Thunderbird. Dodatečnou funkcionalitu lze doinstalovat prostřednictvím zásuvných modulů; a právě ty vám budeme v tomto seriálu blíže představovat.
Vkládání podpisů
Automatické podpisy lze v Thunderbirdu vkládat velice snadno. V nastavení účtu lze jako podpis použít i nějaký zdrojový soubor, např. obrázek nebo soubor ve formátu *.html (velká móda v korporátní sféře), nebo čistě jen plain text. Tento podpis je však automaticky vkládán do těla každého e-mailu (resp. pro daný účet, pokud v Thunderbirdu spravujete víc účtů) a nelze ho vypnout, nanejvýš odstranit smazáním podpisu anebo odškrtnutím v nastavení účtu. Navíc nemůžete jednoduše pro jeden účet použít podpis z jiného účtu nebo úplně jiný, unikátní. Například odesíláte e-mail ze soukromého účtu, ale potřebujete pod něj vložit firemní podpis. A tehdy přichází ke slovu plugin Signature Switch.
Okno Nastavení účtu pro přiřazení podpisu k e-mailům
Plugin získáte a nainstalujete z nabídky Nástroje | Správce doplňků. V okně vyberte vlevo záložku Získání doplňků a do vyhledávacího pole vpravo napište název pluginu a potvrďte stisknutím [Enter]. Poté plugin jednoduše nainstalujte kliknutím na tlačítko Nainstalovat.
Připravte si podpisy, mezi kterými budete chtít přepínat. Poté je přiřaďte k jednotlivým účtům v nastavení účtů. Poté můžete nastavení těchto podpisů dále konfigurovat a přepínat mezi nimi. Učinit tak můžete třeba znovu v okně Správce doplňků, stisknutím tlačítka Předvolby.
Okno Možnosti pro správu podpisů
V okně Možnosti klepněte na tlačítko Nový a stisknutím na tlačítko složky najděte podpis, který chcete použít.
Přiřazení podpisu a jeho úprava
Do pole Popis napište srozumitelný popisek podpisu a stiskněte tlačítko OK. Takto můžete pokračovat dále a přidávat další podpisy. Šipkami pak můžete změnit jejich pořadí. Můžete rovněž zaškrtnout pole Ukazovat 'Přepínání podpisů' v kontextovém menu. Takto se do kontextové nabídky editoru e-mailu dostane položka, pomocí které můžete přepínat mezi jednotlivými podpisy. Alternativně téhož dosáhnete použitím klávesové zkratky, kterou v okně Možnosti definujete v řádku Cyklus.
A konečně, další možností je pomocí tlačítka. Zavřete okno a přejděte do editoru nového e-mailu. Klepněte pod záhlaví okna pravým tlačítkem myši a vyberte položku Vlastní. Poté můžete jednoduchým přetažením umístit ikonu pluginu na tlačítkovou lištu a mezi jednotlivými podpisy se přepínat pomocí něj. Chcete-li podpis vynechat a nepoužít, můžete opět použít klávesovou zkratku (tu v okně Možnosti najdete v řádku Vypnout/Zapnout, nebo prostým klepnutím na tlačítko pluginu.
Určení cesty k editoru podpisu
Plugin vám ale poskytuje daleko více. Například můžete chtít podpis změnit – předtím jste ho vytvořili v nějakém editoru (přinejmenším textovém), ale nechcete kvůli drobné úpravě soubor s podpisem vyhledávat. Každopádně okno Nastavení podpisu, k němuž se dostanete po stisknutí tlačítka Změnit v okně Možnosti, nabízí tlačítko s ikonou tužky, které po kliknutí na něj umožňuje soubor s podpisem otevřít pro úpravy. Ten se samozřejmě otevře v nějakém editoru, přičemž cestu k němu je třeba vepsat do pole Editor na záložce Různé. Poté již můžete snadno podpisy upravovat.
Úprava podpisu v editoru
Poslední možností, kterou si ukážeme, je přiřazování adres příjemců k jednotlivým podpisům. Znamená to, že pokud mezi příjemci bude aspoň jedna určená adresa, použije se daný podpis. Tyto adresy lze konfigurovat opět v okně Nastavení podpisu; do pole e-mailová adresa napište příslušnou adresu a stiskněte tlačítko Přidat.
Určení příjemců, kterým bude automaticky vybrán konkrétní podpis
Obdobně lze postupovat v případě diskusních skupin a e-mailových konferencí.


description: Přidání paměti SSD cache do zařízení NAS je vynikající způsob, jak výrazně zvýšit jeho výkon a přitom maximalizovat kapacitu a minimalizovat celkové náklady. Například společnost QNAP, která využívá SSD cache u vybraných modelů, deklaruje zvýšení výkonu IOPS až na desetinásobek a snížení latence úložných svazků až trojnásobně.

title: Akcelerace výkonu NAS zařízení pomocí SSD cache

maintext:
Úterý, 1. listopad 2016 |
SSD cache je tak dokonalým řešením pro aplikace náročné na výkon IOPS, jako například databáze a virtualizaci, které tak mohou výrazně vylepšit celkovou rychlost pracovního procesu.
Když narazíte na výkonnostní bariéru…
Čím dál tím větší počet každodenně používaných aplikací vyžaduje vyšší výkon, aby mohly lépe reagovat na podnikové a organizační změny. A bez ohledu na to, jak rychlý je procesor nebo jak velká je kapacita RAM, rozhodujícím faktorem výkonu systému vždy bude rychlost a doba odezvy pevných disků na NAS. Konvenční logika navrhuje prostě na NAS nasadit rychlejší pevné disky nebo disky SSD, avšak to může mít za následek zvýšené výdaje a omezenou kapacitu úložišť – a to ani nezmiňujeme potřebný čas a úsilí. To vytváří tlak na administrátory IT, kteří musejí zvyšovat výkon systému, aniž by narušili rozpočet, aktuální kapacitu systému a aniž by odčerpávali prostředky ze svých ostatních projektů.
Paměť SSD cache ale může výrazně pomoci zajistit potřebný výkon pro náročné aplikace a pro zlepšení celkového toku práce se systémem a přitom představuje cenově dostupnou a snadno instalovatelnou metodu aktualizace NAS.
Cenově velmi příznivé, se snadnou instalací a konfigurací
Vybudovat NAS založený výlučně jen na SSD je nejen ekonomicky neúnosné, ale zásadně by to omezilo celkovou úložnou kapacitu na NAS. Při využití SSD cache lze maximalizovat kapacitu NAS a přitom současně zajistit bezprostřední přínos technologie SSD. Paměť SSD cache lze snadno nakonfigurovat instalací SSD do určených pozic uvnitř NAS a následným provedením několika kroků ve Správci úložišť. Není přitom třeba provádět žádné komplikované kroky ani pořizovat doplňkový software.
Článek byl připraven na základě materiálů společnosti QNAP.


description: Nizozemský daňový úřad chce provozovat Linux na mainframech IBM System z. Europoslankyně Julia Reda říká, že software vyvinutý za veřejné prostředky musí být svobodný. Vědec z UCL vytvořil vizualizaci pohybu cestujících v londýnském metru.

title: Veřejná správa 09/2016: Linux na IBM System z, za veřejné prostředky svobodný software, vizualizace pohybu cestujících v metru


description: Vědci z Harvard Business School zjistili, že články na Wikipedii vykazují velkou míru politické neutrality. Wikimedia Foundation tím není překvapena, považuje to za přirozený jev.

title: Harvardští vědci: Wikipedia je politicky neutrální


description: Opravdový linuxový magazín. Naleznete zde recenze, návody a informace o software a hardware.

title: Linux E X P R E S

maintext:
Re: Knowthelist
fri
Odpovědět Odkaz
Dneska ty možnosti jsou jinde. Známý dnes bude pro práci DJe program Mixxx, ale nějak tym nevidím, že by inzerovali promítání něčeho na zeď.
Co tak něco uměleckého. Využil byste v té době GLMixer?
https://code.google.com/p/glmixer/
https://code.google.com/p/glmixer/wiki/Screenshots
Ten zvuk by v tomto případě zřejmě musel být současně zpracováván jinak - programem jako je Knowthelist, Mixxx apod., anebo ty písničky pouštět čímkoli jiným. Připravit si vystoupení dopředu.
Na stránkách se píše:
The sound in the video sources is ignored, because mixing audio and graphics have too different criteria and requirements. The idea is that the video mix you do in GLMixer accompany a music or a live performance.
Live and performance
GLMixer allows to do real time video performance and to be very reactive to external events; the goal is to allow a video artist (or VJ) to interact with musicians (or DJ) while performing together. Unlike video-editing sofwares, GLMixer applies the effects and operations on the fly.
You can save your working sessions (.glm file) corresponding to a particular arrangement of your videos (e.g. the mix for a song) and smoothly switch to another session with a simple clic (e.g. for the next song).
Live video sources like webcams can also be mixed (USB and firewire).


description: Podle statistik NetMarketShare byl podíl Linuxu na desktopech poslední tři měsíce nad dvěma procenty.

title: Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %

maintext:
Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
Jamicon
Odpovědět Odkaz Je takmer neuveriteľné a veľmi pozitívne zistenie že podiel Linuxu stúpa napriek tomu že takmer každý notebook s výnimkou Apple je zasratý wydlami.
Dokonca na niektorých typoch sa tej závislosti takmer ani nedá zbaviť (Lenovo Yoga Y900). Až po mnohých obštrukciách vydali BIOS, s ktorým sa Linux dá nainštalovať.
Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
Marek
Odpovědět Odkaz Jako člověk který nedávno sám dobrovolně přešel z Windows na Linux, bych mohl napsat desítky postřehů, ale asi nejkrásnější věcí je ta svoboda, se kterou a pro kterou je tento systém navržený. Svět Windows, to je licenční peklo (např. nutnost drahých CAL licencí pro klient-server aplikace), kde i po zakoupení drahých nepřenosných licencí jste vždy stále velmi omezeni v tom co se smí. Linux to je jiná káva.
Re: Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
Ondro
Odpovědět Odkaz Presne. Sloboda je to, preco som skoncil aj ja na linuxe a pri open source rieseniach. Na zaciatku ma zaujal linux, ze je zadarmo. Postupne som zistoval, ze to, ze je zadarmo je ta najposlednejsia vec, ktora ma pri Linuxe aj nadalej drzi. Takto som obmedzovany len tym, ze nesmiem o tu slobodu pripravit ani druhych.
Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
peter
Odpovědět Odkaz kym je nas len okolo 2% tak je dobre, inak uz by sme mali virusy a rozne sledovacie programy tretich stran zakomponovane uz v jadre pripadne v ovladaci nejakeho hardveru, alebo to uz tak je? :)
Re: Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
Lukáš Jelínek
Odpovědět Odkaz Virů pro Linux už je dost, ale cílí spíš na všelijaká mizerně zabezpečená (nebo zcela nezabezpečená - výchozí heslo atd.) zařízení, jako jsou domácí routery, televize, kamery apod. A co se týká sledování, tak nejvíc dnes sledují Facebook, Google a další - prostřednictvím kódů vložených ve většině webů (všelijaká tlačítka, měřicí kódy, reklamní bannery apod.). Stačí mít některý z běžných webových prohlížečů, nezávisle na operačním systému. Re: Re: Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
peter
Odpovědět Odkaz ono standardne "web prehliadace" uz nie su len prehliadace, ale velmi sa priblizuju (mozno raz ovladnu cely hw) operacnym systemom, ktore bezia pod klasickymi operacnymi systemami, co z hladiska bezpecnosti pre pouzivatela nie je najlepsie Re: Re: Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
peter
Odpovědět Odkaz ono standardne "web prehliadace" uz nie su len prehliadace, ale velmi sa priblizuju (mozno raz ovladnu cely hw) operacnym systemom, ktore bezia pod klasickymi operacnymi systemami, co z hladiska bezpecnosti pre pouzivatela nie je najlepsie
Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
lipo
Odpovědět Odkaz a to číslo jen poroste.. to co teďka M$ předvádí s win10 je naprostá nehoráznost.. každou aktualizací znovu zapínaj sledování a další jejich blbosti.. spravuju cca 8pc s win 10 a je to fakt za trest..(např každou 2-3 aktualizaci reinstal driveru tiskárny.., neusálé zapínání přetáčení obrazovky, atd..) bohužel kvůli určitým sw se přejít nedá..
Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
sdsd
Odpovědět Odkaz Windows 7 vladne - http://www.windowscentrum.sk/windows-10-stratil-prvykrat-kusok-z-trhoveho-podielu/
Re: Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
nobody
Odpovědět Odkaz ano, obecne podil uzivatelu Windows souvisi s inteligenci v populaci, ~85% ma IQ pod 115, coz ~odpovida uzivatelum Windows... ;)
https://cs.wikipedia.org/wiki/Inteligenční_kvocient
Podíl Linuxu na desktopech je nad 2 %
sdsd
Odpovědět Odkaz :)


description: Pro audiovizuální díla a software platí trochu specifičtější podmínky než pro jiná díla a je důležité si tyto rozdíly uvědomovat. Tedy s chutí do toho!

title: Autorské právo pro běžné uživatele (7): audiovizuální díla a software

maintext:
Pondělí, 14. listopad 2016 | | známka 1,00
Audiovizuální dílo
Audiovizuálním dílem je, zjednodušeně řečeno, pohyblivý obraz, případně doplněný zvukem. Oproti jiným dílům je tu ta komplikace, že kromě samotného audiovizuálního díla (jehož autorem je režisér, který dílo „tvoří“) jsou jeho součástí další díla – tzv. díla audiovizuálně užitá, mající své vlastní autory.
Dílem audiovizuálně užitým je například scénář, hudba (včetně hudebního textu), grafické dílo (u animovaných filmů), architektonické dílo (filmové stavby) apod., které jsou použity v konkrétním audiovizuálním díle.
Co se týká vlastního audiovizuálního díla, platí u něj určité předpoklady. Především platí předpoklad pravdivosti prohlášení k dílu, zapsaného do rejstříku audiovizuálních děl, není-li prokázán opak.
Co to znamená? Národní filmový archiv (do roku 2012 to zajišťovalo ministerstvo kultury) vede databázi audiovizuálních děl (kam se na základě oznamovací povinnosti zapisují díla vytvořená ke komerčnímu zpřístupňování; archiv je zároveň archivuje „pro budoucí generace“). Kdo získá z tohoto rejstříku údaje jak o díle samém, tak o právech k němu, může je pokládat za pravdivé, dokud se neprokáže, že tomu tak není.
Další věc se týká jak vlastního audiovizuálního díla, tak díla audiovizuálně užitého. Vstupuje tu to totiž hry ještě výrobce záznamu. Je to právě on (nikoli již zmíněný režisér), kdo dílo „sestavuje dohromady“ a musí si ošetřit práva k dílům.
Nic samozřejmě nebrání tomu, aby byl režisér fyzicky totožný s výrobcem záznamu (byla to táž osoba). Jejich role jsou však odlišné.
Pokud autoři udělili písemnou smlouvou výrobci záznamu oprávnění dílo do záznamu zařadit (resp. u vlastního audiovizuálního díla záznam pořídit), znamená to automaticky, že poskytli neomezenou výhradní licenci k užití díla (v případě děl audiovizuálně užitých se to týká užití pro audiovizuální díla a výhradnost trvá 10 let), s možností poskytnout licenci někomu dalšímu („sublicencovat“ dílo), že lze dílo dabovat a opatřit titulky a že jsou dohodnuti na odměně v obvyklé výši.
Smyslem popsaného implicitního stavu je, aby nevznikaly problémy s tím, že by se u složitého díla zapomnělo na dostatečné ošetření licencí. Současně si lze ale podmínky dohodnout i jinak.
Počítačové programy
Počítačové programy (software) jsou v zásadě chráněny jako díla literární, existují ale určité odlišnosti. Pod ochranu spadají i „přípravné koncepční materiály“ (pod tím si lze představit třeba modely vyjádřené v UML), naopak myšlenky a principy chráněny nejsou.
Hlavní odlišností oproti literárním dílům je, že i nekomerční užití programu pro osobní potřebu je považováno za užití, ke kterému je nutná licence. Obecně platí, že co licence výslovně nepovoluje, je zakázáno. Ale i tady jsou výjimky. Co lze tedy provádět s programem i bez výslovného souhlasu autora?
Rozmnožovat, překládat či jinak měnit program, pokud je to nezbytné k využití oprávněně nabyté rozmnoženiny a činí se tak při zavedení a provozu programu. Lze si tedy například překopírovat spustitelný soubor na jiné místo nebo měnit nastavení programu (včetně nezdokumentovaných parametrů). Zákon výslovně umožňuje také opravovat chyby.
Rozmnožovat, překládat či jinak měnit program, pokud je to nezbytné k využití oprávněně nabyté rozmnoženiny v souladu s jeho určením (není-li dohodnuto jinak). Jaký je zde rozdíl oproti předchozí výjimce? Na jednu stranu nejsou aktivity vázány na zavedení a provoz programu (a lze ho třeba i disassemblovat a upravit jeho kód), na druhou stranu je tu omezení na „soulad s určením“ (takže u programu určeného pro Windows může být problém jeho úprava pro Linux).
Zhotovit si nezbytnou záložní rozmnoženinu. K tomu asi není co dodat.
Zkoumat a studovat program za účelem zjištění použitých myšlenek a principů. Je tu však omezení na oprávněné užití programu, na druhou stranu může zkoumání provádět i pověřená osoba (lze si tedy nechat někým udělat analýzu programu).
Rozmnožování či překlad za účelem získání informací pro funkční propojení nezávislých programů (pokud nelze tyto informace snadno a rychle získat jinak). Musí k němu však docházet při oprávněné úpravě programu (viz výše) a musí být omezeno jen na nezbytné části. Využití takto získaných informací je omezeno, zejména je nelze využít pro vytvoření programu podobného tomu zkoumanému.
Celé je to ještě o něco složitější, ale pro základní představu by to mělo stačit. Co se týká oprávněného uživatele rozmnoženiny programu, je jím jen ten, kdo rozmnoženinu nabyl pro užití, ne pro další převod. Oprávněným uživatelem tak není ten, kdo rozmnoženiny prodává (ve formě datových nosičů nebo jinak).
Ochrana práv
Příště se podíváme na to, jak je autorské právo chráněno. Na „přetřes“ přijdou kromě jiného i technické prostředky ochrany, kam spadá i notoricky známá zkratka DRM.


title: Autorské právo pro běžné uživatele (5): osiřelá díla a ostatní výjimky

maintext:
Před dvěma lety se do českého autorského zákona dostala novinka: úprava osiřelých děl. Umožňuje v omezeném rozsahu užívat i díla, jejichž autor není znám nebo ho nelze najít.
Úterý, 20. září 2016 |
Osiřelá díla
Dlouhou dobu neupravovalo české autorské právo tzv. osiřelá díla. To jsou díla, kde autor není znám nebo ho nelze najít (ale přitom nejde ani o výtvory tradiční lidové kultury, ani o díla anonymní či pseudonymní). Protože se na taková díla jinak vztahuje plnohodnotná právní ochrana, nedostupnost autora dříve vylučovala většinu myslitelných druhů užití.
Okolo osiřelých děl se dlouhá léta vedly intenzivní diskuse, protože zejména ze strany knihoven byl zájem tato díla využívat a tedy i pro ně prosadit patřičnou právní úpravu. Definitivně se povedlo – a to v souvislosti s řešením na úrovni celé EU, resp. EHP – tuto oblast upravit až při poslední větší novelizaci autorského zákona, která je účinná přibližně dva roky.
Kdy je dílo osiřelé?
Především, než lze dílo prohlásit za osiřelé, je potřeba provést „důsledné vyhledávání“ autora v informačních zdrojích, a to nejen ve státě, kde bylo dílo poprvé zveřejněno (resp. jsou u některých děl naplněny jiné důvody, například sídlo či bydliště výrobce díla kinematografického nebo audiovizuálního), ale případně – pokud k tomu existují indicie – i v dalších státech.
Seznam informačních zdrojů je uveden v příloze zákona a obsahuje zdroje kategorizované podle různých druhů děl. Tak například u neperiodických publikacích (typicky knih) se hledá katalogu Národní knihovny ČR, v rejstřících kolektivních správců, v povinných výtiscích atd.
Autor se může kdykoli přihlásit k autorství a ukončit tak status osiřelého díla. Pokud se dílo považuje za osiřelé v jednom členském státě EU nebo EHP, platí jeho status i v dalších členských státech.
Co lze a co nelze?
Někdo by si myslel, že lze s osiřelým dílem nakládat podle libosti, ale tak to bohužel není. V zásadě je možné jen užití „ve veřejném zájmu“, k naplňování cílů určitých subjektů – konkrétně veřejnoprávních médií, knihoven, archivů atd. (viz minulý díl). Dílo lze digitalizovat, indexovat, katalogizovat atd. a následně zpřístupnit přes Internet.
Toto zpřístupnění nemusí být nutně bezplatné, ale příjmy ze zpřístupnění nesmí převýšit vynaložené náklady.
Výsledky vyhledávání, změny statusu díla a všechna užití díla je třeba hlásit na ministerstvo kultury, to zase tyto informace předává Úřadu Evropské unie pro duševní vlastnictví (EUIPO; dříve se instituce nazývala Úřad pro harmonizaci na vnitřním trhu čili OHIM).
Pokud se autor k dílu přihlásí a ukončí tak status osiřelého díla, za již proběhlá užití mu přísluší odměna vyplacená subjektem, který dílo dílo užil (zdigitalizoval, zpřístupnil…).
Další výjimky
Existuje ještě několik další výjimek z běžné autorské ochrany, na které se v předchozích dílech seriálu nedostalo. Podívejme se na ně tedy nyní.
Licence pro fotografickou podobiznu
Člověk by si myslel, že když si nechá pořídit fotografii sebe sama, může si s ní dělat, co chce. Jenže nemůže. Taková fotografie je typicky dílem na objednávku (o těchto dílech bude řeč později), takže ji lze užít jen pro výslovně sjednané účely. Zákon ale poskytuje výjimku, že si vyobrazená osoba může zhotovit rozmnoženinu a tu nevýdělečně užít, pokud to není výslovně zapovězeno.
Nepodstatné vedlejší užití díla
Zákon umožňuje náhodné užití díla v souvislosti s hlavním užitím jiného díla. Tedy když například pořídíte a zveřejníte fotografii, na níž se někde objeví cizí obraz, aniž by byl hlavním prvkem fotografie (a objevil se tam jen náhodně), je to v pořádku.
Licence k dílům užitého umění a dílům architektonickým
Nejdřív je potřeba si říct, co je užité umění, protože zákon s tímto termínem pracuje, ale nedefinuje ho. Tradičně se tak označuje umělecké řemeslo (ruční výroba věcí uměleckého charakteru – například nábytku, nádobí, oděvů…) a umělecký průmysl (design; je to podobné jako u uměleckého řemesla, ale věci se vyrábějí průmyslově podle návrhu).
Podle této výjimky lze bez souhlasu autora pronajímat, půjčovat nebo vystavovat originál nebo rozmnoženinu takového díla nebo architektonické dílo vyjádřené stavbou. Tedy kdo si nechá vyrobit třeba jedinečnou, umělecky ztvárněnou židli nebo si pořídí průmyslově vyráběnou, umělecky ztvárněnou sklenici, může ji dle libosti pronajímat/půjčovat/vystavovat. Totéž u stavby.
Se stavbami souvisí i další výjimka, a to změnit dokončenou stavbu, která je architektonickým dílem. Lze to ale jen v míře nezbytně nutné a musí se zachovat hodnota díla. Je-li to opodstatněné a možné, je třeba předem uvědomit autora a na vyžádání mu poskytnout dokumentaci stavby před změnami.
O míře nezbytně nutné a zachování hodnoty díla se samozřejmě vedou spory. Asi nejznámějším z poslední doby se týkal náměstí v Olomouci, kde architekt zvítězil ve sporu s městem, které zasáhlo do podoby náměstí (architektonického díla vyjádřeného stavbou) výměnou lamp za jiné, s větší svítivostí. Podle znalce a soudu se tím hodnota díla snížila.
Licence pro sociální zařízení
Poskytovatelé zdravotních a sociálních služeb nezaložení za účelem zisku (nemocnice, domov pro seniory, věznice…) má právo zaznamenat vysílaná díla a následně je pouštět ze záznamu. Je to určitá obdoba zhotovení rozmnoženiny pro osobní potřebu.
Společné televizní antény
Dokonce i pro tuto, v podstatě čistě technickou věc, je potřeba zákonná výjimka. Signál pozemního nebo satelitního vysílání zachycený společnou anténou lze šířit v budově nebo komplexu souvisejících budov. Komerční užití je zakázáno.
Užití díla vystavením
Výtvarné dílo, fotografie a podobné dílo (např. vzniklé počítačovým zpracováním) může ve formě originálu nebo rozmnoženiny vystavovat jeho vlastník nebo ten, komu ho vlastník bezplatně zapůjčí. Nelze tak ale učinit, pokud to autor výslovně zapověděl.
Díla zaměstnanecká, školní atd.
Příště se podíváme na některé speciální typy děl, pro které platí trochu odlišné podmínky, než je jinak obvyklé.


title: Linux E X P R E S

maintext:
Mageia 5
Petr Herynk
Odpovědět Odkaz
Musím konstatovat, že se tvůrcům instalátor opět nepovedl, okopírovali ho včetně chyb z minulé verze. Co mi vadí nejvíce je absence balíčků grubu 2, který je nabízen v instalátoru. Když si grub 2 vyberete, instalace se ukončí. Grub 1 odmítám, mám na disku multiboot a musel bych si grub 2 nainstalovat stejně, což je práce navíc. Při nstalaci s užitím nvidia, kartu mám na počítači, se mi objeví okno s volbou jazyka na pravé straně obrazovky, takže si jazyk nemohu vybrat. To je podstatný problém navíc se objevující v minulých verzích, který mohl být dávno opraven. Tak to jsou dva důvody pro negativní hodnocení mageiy.


description: Pokud jste nebyli na letošním ročníku konference OpenAlt nebo chcete vidět i tu část programu, na které jste nebyli, můžete se podívat na videozáznamy přednášek a workshopů.

title: Videozáznamy z konference OpenAlt 2016


title: Může prodej aplikací uživit distribuci?

maintext:
Dřív jsem si myslel, že být distribučním kanálem placeného softwaru a zprostředkovávat jeho prodej může být pro linuxovou distribuci zajímavým obchodním modelem a jedním z příjmů, který financovat vývoj. Vývoj v poslední době mě ale přesvědčil, že jsem se s největší pravděpodobností mýlil. Ubuntu je dnes asi jedinou, i když ne první (poprvé s tím přišel Linspire) distribucí, která se snaží tento model rozvíjet. Canonical spustil Ubuntu Software Center , který je klasickým obchodem s aplikacemi, kde lze "pořídit" jak aplikace zdarma, tak za peníze. USC už funguje nějaký ten pátek a možnost kupovat aplikace tam je už dva a půl roku. Není to tedy úplně nová věc. I proto mě dost šokovalo, když jsem viděl prodejní čísla nejpopulárnějších placených aplikací za poslední měsíc . Neprodávanější aplikací se stal StormCloud a stačilo mu k tomu 140 prodaných kopií! K tomu, abyste se dostali do TOP 10, stačilo 20 prodaných kopií. Samozřejmě USC nemůžeme srovnávat s Apple App Store nebo Google Play, kde je řádově více zákazníků, ale Ubuntu má stále odhadem 20 milionů uživatelů a přesto stačilo 20 kopií, aby se aplikace dostala do TOP 10. Koupil si ji jeden uživatel z milionu. Pokud vezneme v úvahu, že průměrná marže distributora v takovém obchodu s aplikacemi se pohybuje kolem 30 % a StormCloud stojí 3 dolary, vydělal Canonical na nejprodávanější aplikaci 126 dolarů . Celkové příjmy z USC se tak dají odhadovat na několik set dolarů měsíčně. To je částka, která nejenže nestačí na nějaké financování vývoje, ale pravděpodobně stěží pokryje i náklady na servery, které jsou pro běh USC potřeba. Jak se tedy zatím ukazuje, prodej aplikací nejenže nedokáže financovat vývoj distribuce, ale pořádně nevydělá ani sám na sebe. Teď je otázka, kde je problém. Opravdu nejsou linuxoví uživatelé zvyklí platit za software? Nebo je to výběrem placených aplikací či silnou konkurencí open-source alternativ? Někteří uživatelé si dokonce stěžují, že nákup v USC je vendor lockin, protože si aplikaci nemůžou přenést na žádnou jinou distribuci. Zatímco, když si ji koupí přímo u tvůrce, můžou ji nainstalovat všude. Je to asi kombinace všech těchto faktorů. Nicméně co si většina lidí neuvědomuje, je fakt, že obchod s aplikacemi není zlatý důl nikde, ani u úspěšných platforem. Podívejme se třeba na takový Apple App Store, který je dnes, co se týče příjmů, jednoznačně nejúspěšnější obchod s aplikacemi. V prvním čtvrtletí tohoto roku činily podle odhadů tržby App Store 1,6 miliardy dolarů. Při marži 30 % to činí hrubý zisk 488 milionů dolarů . To jsou jistě pěkné peníze, ale ne pro Apple. Ten totiž v posledním kvartále vydělal 54 miliard dolarů s hrubým ziskem 21 miliard dolarů. Příjmy z App Store se tedy na celkových příjmech podílejí 3 % a na hrubém zisku dokonce jen 2,3 % . I když je App Store tak úspěšný, je pro Apple pouze velmi okrajovým příjmem. Stále platí, že Apple vydělává především na prodeji hardwaru. Google Play je na tom hůře. Za poslední čtvrtletí jeho příjmy činily odhadem asi 440 milionů dolarů, což pro Google představuje také zhruba 3 % celkových příjmů společnosti a hrubý příjem z Google Play 132 milionů dolarů se podílí na celkovém příjmu společnosti asi 1,5 %. Jak jde vidět, ani pro Google není příjem z obchodu s aplikacemi významný a i nadále platí, že hlavním zdrojem příjmu je vyhledávání a to i v případě Androidu.
Může prodej aplikací uživit distribuci?
peterO
Odpovědět Odkaz Mozno keby tam dali viac aplikacii a hlavne nejake zaujmave tak by sa im viac darilo...npr. hry co su tam su o nicom
Může prodej aplikací uživit distribuci?
jirka
Odpovědět Odkaz Uživatele si Ubuntu nainstalovali protože je Ubuntu zdarma a protože si trvurci myslí ze software má být zdarma.
Takhle nějak se Ubuntu prezentovalo když se snažili k sobě přetáhnout uzivatele od Microsoftu.
Nejhlavnejsi důvod pro většinu lidi k přechodu na Linux je přeci "Je zdarma a legální"
Možná proto si nikdo nechce kupovat něco co má alternativy v aplikacích zdarma.
Re: Může prodej aplikací uživit distribuci?
delve
Odpovědět Odkaz Nesúhlasím. Hlavným dôvodom prechodu na linux nie je podľa mňa to, že je zdarma, ale to, že Windows už ľuďom poriadne pije krv. Okrem toho ľudia, ktorí naň prechádzajú sú v majoritnej väčšine technicky zdatnejší a možnosť si dopodrobna nakonfigurovať linux im vyhovuje viac.
Problémom je skôr ako už bolo spomenuté: jednak malý počet používateľ ubuntu a linuxu ako takého + z toho vyplývajúci malí počet developerov, čo vyúsťuje do úrovne ponuky aplikácii v USC, aká je teraz... Re: Re: Může prodej aplikací uživit distribuci?
Andrej Pavelka
Odpovědět Odkaz O tom malom počte mám chuť pochybovať. Nepovedal by som, že ľudí okolo Linuxu je málo. Na bookoch a PC je síce väčšinou Windows (aj keď aj tam ho už vidno čoraz menej), ale inak je všade inde, kde sa otočím.A tým štatistikám o používaní Linuxu by som tiež neveril, pretože podľa mňa nestíhajú reagovat na aktuálny vývoj. Myslím si, že Linux je oveľa viac používaný ako sa zdá. Počet ľudí, ktorí ho používajú, rastie exponenciálne. Naposledy som ho dal jednému, ktorého počítač ako taký moc nezaujíma, zaujíma ho na ňom hlavne hokej, porno a filmy a celkom si ho pochvaľuje. Linux je rozšírený oveľa masovejšie, ako by sa mohlo zdať.
Může prodej aplikací uživit distribuci?
Vojtěch Trefný
Odpovědět Odkaz Canonical má marži dokonce jen 20 % -- http://developer.ubuntu.com/publish/commercial-software-faqs/
Problém bych taky viděl v tom, že ono přes USC není zas až tak co kupovat. Já osobně jako (dnes už bývalý) dlouhodobý uživatel Ubuntu mám nakoupeno hodně aplikací (většinou her), ale přesto žádnou přes USC. Hry mám především z Humble Indie Bundle, některé přímo od "výrobce" a teď s nástupem Steamu? To už hry přes USC nebude kupovat (skoro) nikdo. Těch pár dalších specializovaných aplikací to těžko vytrhne.
Jako nevýhodu bych viděl i ceny -- co si pamatuji, tak bylo dost běžné, že v USC byla cena vyšší, než "u autora" (časem zlevnil, vymyslel nějakou "akci" atp.).
Může prodej aplikací uživit distribuci?
volani.webnode.cz
Odpovědět Odkaz Zajímavé je, že se tolik vydělává na vyhledávání a reklamách.
Může prodej aplikací uživit distribuci?
volani.webnode.cz
Odpovědět Odkaz A na chudobě a bídě (nerovnosti) se vydělává hold nejlépe - proto dnes u applu hardware.
http://protikapitalu.org/akce/nejsme-stroje/
Re: Může prodej aplikací uživit distribuci?
w4rr10r
Odpovědět Odkaz Naštěstí ti dělníci budou v dohledné době nahrazeni stroji, takže už nebudou trpět pod buržoazními utlačovateli. Re: Re: Může prodej aplikací uživit distribuci?
degres
Odpovědět Odkaz A až tie stroje nahradia aj tých buržoáznych utlačovateľov, nebude čo riešiť :D
Může prodej aplikací uživit distribuci?
Rover623
Odpovědět Odkaz Tak prodej aplikací jako takových zatím nikomu v dějinách nevydělal dost aby se tím dal financovat vývoj systému na kterém to běží a je úplně jedno jestli jde o Apple, Google, Nokii nebo třeba Palm. Nejúspěšnější svého času býval Palm, u něho tvořil prodej aplikací až 10% z celkového čistého zisku. Jenže on ani prodej licencí vás neuživí, pokud nemáte nasmlouvány velké odběry od firem nebo státních institucí. Poidle poslední výroční uzávěrky Microsoftu tvoří prodeje licencí Windows a Office koncovým uživatelům dohromady jen necelých 15% zisku, zbytek se realizuje nákupem licencí od výrobců HW. Pro Microsoft je naprosto klíčové prodat licence Windows výrobcům počítačů, jinak by neprodal skoro nic. Je ovšem pravdou, že open source se stává tak nějak standardem a MS je jedna z posledních firem která lpí na starém způsobu licencování.
Jistou cestu ukazuje Google, který inkasuje z Androidu nejenom za aplikace, ale i za umožnění výrobcům vstup do svého Play. Prostě systém je zdarma, ale když chceš něco navíc zaplať.
Ubuntu si prodejem aplikací rozhodně nevydělá, ale velký potenciál vidím ve vyhledávání v obchodech v Dashi. To totiž dává potencionálním obchodům možnost mířit svou nabídku konkrétně na uživatele. Prostě něco hledáte a systém sám vám nabídne možnost si to někde koupit, to je asi sen každého obchodníka. Aby uživatel dostal až pod nos nabídku jeho produktů aniž by se o ně musel zajímat. O tohle už se léta snaží Google se svojí cílenou reklamou, jenže většina lidí už je reklamou na webech tak otrávená, že to buď blokuje nebo ignoruje. Protože skoro na každém webu to na vás bliká, v tom horším případě to má i zvukový doprovod a v tom nejhorším to dělá oboje a ještě to nejde snadno zavřít (někdy vůbec)
Může prodej aplikací uživit distribuci?
lumpik
Odpovědět Odkaz Já myslím, že je to v tom, že na Linuxu žádní (téměř) platící uživaté nejsou.
Vemte si to takhle:
Kdo chce a může platit, protože je to pro něj třeba výhodné, tak to dělal už na Windows a nemá důvod přecházet na Linux. Takových, ale není většina. Většina si ty okna a sw na "takové to domácí počítačování" prostě nějak upirátí. Případně, pokud jde jen o Windows, je mají za babku v OEM verzi spolu s hardwarem.
No a kdo nechce platit ani to minimum za OEM a chce to mít košér a legální a má na to čas tak si dá tu práci s přechodem na Linux.
Ovšem tím se dostáváme k tomu, že lidé používající Linux na něj často přešli jen pro to aby měli vše legální a nemuseli platit ani to minimum za tu OEM verzi Windows. Od takových se nedá očekávat, že budou ve velkém kupovat jakýkoliv sw.


title: Linux E X P R E S

maintext:
Shotcut
emil
Odpovědět Odkaz
Obrázků jako ve fotogalerii, ale pořádně není co číst. I když pokud je to zápis do blogu zadarmo, tak už nic neříkám.


description: Program Hyper je terminál vytvořený pomocí webových technologií (HTML5, CSS, JavaScript) a podporující vývoj rozšíření.

title: Hyper: terminál založený na webových technologiích


description: Nová verze linuxové distribuce Fedora přináší řadu významných novinek, například Wayland jako výchozí, možnost přepínání grafických karet nebo prostředí GNOME 3.22.

title: Fedora 25: výchozí Wayland, přepínatelné grafiky, GNOME 3.22


description: Společnost Google se vstupuje do Cloud Foundry Foundation jako zlatý člen. Již s touto organizací spolupracovala, nyní tato spolupráce získává i formální podobu.

title: Google se stává zlatým členem Cloud Foundry Foundation


description: Po minulém teoretickém úvodu se podíváme, jak pomocí jQuery Mobile vytvořit jednoduchou mobilní webovou aplikaci.

title: jQuery (34) - základ mobilní aplikace v jQuery Mobile


title: Výkonnost open source aplikací

maintext:
Knihy z edice CZ.NIC mě jako čtenáře oslovují často a jinak tomu nebylo ani u titulu Výkonnost open source aplikací. Kniha s podtitulem Rychlost, přesnost a trocha štěstí, kterou z různých článků editoval Tavish Armstrong, poskytuje náhled do zcela odlišných oblastí vývoje softwaru z různých úhlů. A vše začíná pěkně zostra.
Středa, 19. říjen 2016 | | známka 1,00
Zostra už od začátku
Webový prohlížeč Google Chrome není třeba představovat, je původně založen na technologii WebKit, za kterou stojí firma Apple. Už od počátku vývoje byl tým postaven před jasný úkol – všechno musí být od prvního dne zaměřeno na výkon. Tématem první kapitoly je tedy síťová vrstva použitá v Chrome, Chrome OS a Chrome Android.
Na úvod je výklad věnován typickým problémům, kterým čelí webové prohlížeče, a tedy vyřízení DNS požadavků, navazování HTTP spojení, SSL a transport dat. Těžko lze popsat veškeré optimalizace síťového stacku v Chrome, proto bylo vybrané velice zajímavé téma predikce a před-načítání stránek.
Hned druhá kapitola věnující se projektu EtherCalc ukazuje, že si čtenář musí zvyknout na různý typ výkladu. Věnuje se popisu tabulkového procesoru napsaného v Node.js a nejde příliš do hloubky. Ovšem další kapitola o buildovacím systému Ninja používaném ve firmě Google patří mezi nejzajímavější kapitoly a poskytuje vyvážený mix popisu problému a ukázek kódu.
Optimalizace zpracování XML
Část pojednávající o optimalizujícím XML parseru je doslova „žrádlo“, technika parsování na místě („in situ“) řešící problém časté alokace (problém všech DOM XML parserů) byla pro mě úplná novinka. Techniky použité ve jmenovaném open source projektu jsou velmi zajímavé a poučné.
Je tomu už dávno, co Google Chrome sesadil Firefox z pozice nejrychlejšího prohlížeče pro masy, nicméně vývojáři z Mozilly se nechtěli dát tak snadno a vytvořili nástroj pro měření paměti MemShrink, se kterým identifikovali a opravili mnoho problémů v této oblasti. O tom pojednává pátá kapitola, ze které bych citoval víceprezidenta Mozilly: „Je to svět, který jsme chtěli, je to svět, který jsme vytvořili“. Tato část je méně technická, přináší pohled na práci open source komunity. Kniha obsahuje také kapitolu o testovacím systému Talos, taktéž z díly Mozilly.
Dvě kapitoly se věnují podobnému tématu servírování webových aplikací ve vysoce konkurenčním prostředí. První detailně popisuje CMS framework napsaný v Erlangu a zaměřuje se víceméně na kešování, druhá se zaobírá HTTP serverem napsaný v Haskelu. Společnou vlastností obou jazyků jsou lehká vlákna (green threads), které spolu s neblokující architekturou poskytují dostatečný výkon. V dnešní době je toto téma velmi aktuální a veškerou pozornost na sebe strhává jazyk Go, který poskytuje podobné vlastnosti (goroutines).
Mírně exotičtější témata
Témat v knize je víc, například velmi zajímavá technologie Infinispan, Big Data nebo možná až příliš profesorsky pojatá CORBA. Některé kapitoly jsem měl nutkání přeskočit, to je však v pořádku. Kniha je soubor zajímavých článků na různá témata, kvalita však zůstává vysoká. Některé články jsou více teoretické, jiné čistě praktické. Z knihy si vybere to své naprosto každý čtenář zajímající se o problematiku ladění výkonu softwaru. Titul nezklamal a já se těším na další knížky z edice CZ.NIC.
Autor: Tavish Armstrong (editor)
Název: Výkonnost open source aplikací
Nakladatelství: CZ.NIC, z. s. p. o.
Rok vydání: 2016
Počet stran: 270
Formát: 170×240 mm
EAN: 9788088168140


description: Firma Red Hat spouští službu OpenShift Dedicated (umožňující rychlý přechod na kontejnerové technologie včetně Kubernetes) na cloudové platformě Google Cloud Platform.

title: Red Hat OpenShift Dedicated v prostředí Google Cloud Platform


description: Po třinácti letech vývoje je tu první ostrá verze transkodéru HandBrake, obsahující nová přednastavení pro webové video a MKV a novou on-line dokumentaci.

title: HandBrake 1.0.0: výsledek 13 let vývoje


description: Autory nového RFC 8022 jsou Ladislav Lhotka a Acee Lindem. Dokument specifikuje nový datový model pro konfiguraci a správu IPv4 a IPv6 směrovačů napsaný v jazyku YANG.

title: Ladislav Lhotka spoluautorem dalšího RFC


title: Linux E X P R E S

maintext:
0 A.D.
fri
Odpovědět Odkaz
Teď se upravily některé drobnosti, aby se určité texty lépe vešly do rozhraní, nebo aby byly ve správném tvaru. Myslím, že zatím není potřeba dělat z překladu katalog s překladem pro použití v programu, že si totiž soubor .po hra načte a používá, jak je, ale nezkoumal jsem to. V budoucnu to třeba změní. Jak jsem vyrozuměl, kterýkoli z jazyků, i když není zařazen oficiálně mezi těmi třinácti, by měl být k použití, když o to bude mít kdokoli zájem. To dá rozum. :-)
Mohl bych tedy na Obvyklé místo po čase a nějakých těch změnách/rozšíření, aby to mělo větší význam, nahrát ten soubor ke stažení, když by byl zájem, takže by se nemuselo čekat dalších pár měsíců, až bude vydána další verze. Samozřejmě se dá stáhnout i z místa, kde se překlady soustřeďují. Občas je stáhne správce a aktualizuje ve hře - ale to je stav mezi jednotlivými vydáními, kdyby to chtěl někdo zkoušet.


description: V linuxovém jádře byla opravena bezpečnostní zranitelnost, která se do něj dostala před více než pěti lety.

title: Opravena 5 let stará zranitelnost v jádře


description: 8. dubna proběhne v Praze vůbec první veletrh pracovních příležitostí pro programátory v České republice s názvem Jobs Dev 2017. Proč to v době, kdy programátoři nemají rozhodně problém sehnat práci, má smysl? Protože i programátorům se takový veletrh rozhodně vyplatí!

title: Odborné přednášky a soutěže v programování o velké ceny, to je 1. veletrh práce pro programátory v ČR

maintext:
Pondělí, 21. listopad 2016 | | známka 1,00
Hlavní přínosy veletrhu:
Probudí ve vás chuť kariérně se posunout
Získáte kontakty na top firmy v Čechách
Můžete si vyzkoušet minipohovor u tolika firem, kolik stihnete
Poznáte se s dalšími programátory
Vzděláte se – v rámci veletrhu proběhnou i odborné přednášky
Můžete potrápit mozek a zasoutěžit si o zajímavé ceny
A je to celé zadarmo
Každý se může kariérně posunout
V každém zaměstnání můžete získat jen velice omezené množství znalostí a zkušeností ve srovnání s tím, co vše obor zahrnuje. I v kariéře programátora jednou přijde chvíle, kdy se vyplatí posunout se zas někam dále. Stačí si spočítat, jakou máte sami průměrnou délku setrvání v zaměstnání. Veletrh tak programátorům umožní vylézt z jejich sociální bubliny a porozhlédnout se po aktuálních nabídkách práce. A možná i udělat zásadní krok v kariéře.
Přístup k firmám, ke kterým se jen těžko dostanete
Na veletrhu se bude prezentovat 150 až 200 firem. Pokud nejste hyperaktivní sociální psychopati, sami máte jen mizivou šanci se s těmito firmami setkat sami na vlastní pěst. Jen si zkuste představit, jak dlouho vám zabere dohodnout si 150 schůzek. A to nemluvíme ani o tom, že nejdříve musíte sehnat ty správné kontakty. Veletrh toto vyřeší za vás a nabídne vám přístup k top firmám v České republice.
150 pohovorů za jediný den
Kolik času vám zabere jen jeden jediný pohovor? A teď si to zkuste vynásobit 150... Na veletrhu můžete během jediného dne stihnout až 150 minipohovorů. Rovnou si zjistíte, jestli vás firma vůbec zajímá, jestli je jejich nabídka práce to pravé pro vás. To je něco, co z běžného inzerátu prostě nevyčtete. Zároveň firmám rovnou zanecháte i svůj kontakt.
Zjistíte, jak si stojíte na trhu práce
Chcete vědět, jestli je o vaše znalosti a schopnosti zájem? Budou se o vás ty nejzajímavější společnosti přetahovat? To jsou otázky, které z několika pohovorů, které průměrně jednou za tři roky absolvujete, nezjistíte. Ale pokud se na nějaký pohovor chystáte, jsou to pro vás důležité informace. A veletrh jako Jobs Dev 2017 vám pomůžete najít odpovědi.
Pokud práci neměníte, i tak neprohloupíte. Víte, jak si stojíte platově v porovnání s ostatními? Není třeba vhodná doba požádat o zvýšení platu. I s tím vám veletrh může pomoci.
Setkáte se s programátory z celé ČR
Na veletrh dorazí až 1 000 programátorů z celé ČR, možná i mnohem více. Se všemi z nich máte možnost se setkat a pobavit se, objevit nové lidi a komunity ve vašem okolí a získat spoustu nových kontaktů.
Odborné konference
Během celého veletrhu budou probíhat odborné přednášky. Těšit se můžete na zhruba 5 až 7 paralelních proudů podle nejčastějších jazyků (Java, PHP, JavaScript, C++, C#, Python a SQL) tak, aby si každý přišel na své podle svého profesního zaměření. Veletrh pro vás bude přínosný i po stránce vzdělávání ve vašem oboru.
Velké soutěže
Kromě přednášek bude veletrh doprovázet řada zajímavých soutěží. Hlavní soutěže budou zaměřeny podobně jako odborné přednášky na konkrétní jazyk nebo OS. Tyto soutěže s sebou ponesou i vysoké finanční odměny. Menší soutěže budou probíhat i u prezentací firem, kde se budete moci zúčastnit soutěží o drobné výhry do 10 000 Kč. Tyto soutěže pravděpodobně doplní jedna velká soutěž, která bude zaměřená na řešení algoritmických problémů, bude probíhat na dálku a cena pro vítěze bude opravdu zajímavá!
Účast je zcela zdarma
Účast na veletrhu je pro návštěvníky zcela zdarma. Stačí se pouze zaregistrovat na webu veletrhu jobsdev.cz. Pokud chcete být v obraze, sledujte Facebookovou stránku a Twitter @jobsdevcz, kde kromě informací o veletrhu najdete i aktuální informace o nabídkách pracovních pozic v oboru programování.
Veletrh práce pro programátory Jobs Dev 2017
Kdy: 8. 4. 2017
Kde: Praha
Vstupné: zdarma
Registrace na webu www.jobsdev.cz
Facebook: https://www.facebook.com/jobsdevcz/
Twitter: https://twitter.com/jobsdevcz
E-mail: admin@jobsdev cz


description: Open Source Hardware Association začala s certifikacemi hardwaru. Výrobci tak mohou ukázat, že jsou jejich produkty opravdu otevřené.

title: OSHWA začíná certifikovat otevřený hardware


title: Pro velký zájem byla navýšena kapacita konference Internet a Technologie 16.2

maintext:
Novinky z projektů Turris Omnia, Knot DNS, Knot DNS Resolver, mojeID nebo bezpečnost IoT zařízení. To je krátký výčet témat, která nabídne konference Internet a Technologie 16.2.
Úterý, 15. listopad 2016 | | známka 3,00
Aktuality z klíčových projektů sdružení CZ.NIC, přednášky týkající se internetové bezpečnosti nebo workshopy věnované Turrisu Omnia a Arduinu, tato a další témata nabídne druhá letošní konference Internet a Technologie 16.2, kterou pořádá správce české národní domény 3. prosince na Fakultě informačních technologií ČVUT v pražských Dejvicích. I tentokrát je účast pro předem registrované zdarma.
Volné pokračování, které již tradičně navazuje na jarní konferenci Internet a Technologie (16), přinese internetovým nadšencům opět rozmanité spektrum příspěvků. „Hlavní program konference nabídne tentokrát pouze přednášky kolegů z CZ.NIC. Jsem přesvědčený, že jejich skladba přiláká nejen naše skalní příznivce, ale také všechny, které zajímá, co nového se děje v projektech jako jsou BIRD, Turris, Knot DNS nebo mojeID. Pozvat bych chtěl také například na příspěvek, ve kterém se Bedřich Košata bude věnovat nyní velice aktuálnímu tématu, a to bezpečnosti IoT zařízení. Neméně zajímavé budou i workshopy. V prvním z nich představí kolega Michal Hrušecký, co vše je možné udělat s open source routerem Turrisem Omnia. Ve druhém potom pánové Štěpán Bechynský a Martin Malý ukáží zájemcům několik praktických cvičení, v nichž bude hrát hlavní roli Arduino,“ dodává Ondřej Filip, výkonný ředitel sdružení CZ.NIC.
Během dopoledního programu si budou moci zájemci vyslechnout příspěvky, v nichž se přednášející zaměří na měření přesnosti směrovacích politik v IRR a implementaci analýzy malwaru na webových stránkách. Následovat bude blok složený z výstupů k routeru Turris Omnia a bezpečnosti IoT zařizení. Během odpoledne potom dostanou prostor prezentace spojené s registrem domén .CZ a projekty mojeID, Knot DNS a Knot DNS Resolver. Jako doprovodný program budou připraveny dva workshopy, na nichž budou mít účastníci příležitost si vyzkoušet funkce routeru Turris Omnia a několik praktických cvičení s novým výukovým EduShieldem pro Arduino. V přestávkách bude potom možné zakoupit knihy z Edice CZ.NIC za zvýhodněné ceny.
Kompletní program, registrační formulář a další důležité informace jsou k dispozici na internetových stránkách konference. Neváhejte a registrujte se co nejdříve.
Mediálními partnery konference Internet a Technologie 16.2 jsou také server LinuxEXPRES a časopis IT Systems.


description: Bezpečnostní specialisté ukázali, že lze hacknout zvukový čip RealTek a změnit jeho funkci tak, aby šlo přes sluchátka odposlouchávat okolí počítače.

title: Odposlouchávat lze i přes sluchátka


authors:
Ccb
Spol. S R.O.

title: Linux E X P R E S

maintext:
Re: Re: KDE neon: zajímavé spojení Ubuntu a KDE
Jiří Eischmann
Odpovědět Odkaz
To jsou ale úplně jiné typy bezpečnostních problémů. Software má chyby a to i bezpečnostní. Distribuce s tím moc neudělá, její kvalita se pozná jenom v tom, jak rychle dokáží oznámenou chybu opravit.
Něco jiného je ale, když má distribuce tak špatně nastavené repozitáře, že tam může poslat balíček naprosto kdokoliv a kompromitovat jinak dobrý software.
To je asi jako argumentovat, že když autu selhávají brzdy a nemá žádné bezpečnostní pásy, že to vlastně není tak špatné, protože i v bezpečných autech renomovaných značek může člověk dostat na silnici smyk, napálit do stromu a zabít se.


description: FIT ČVUT a CESNET ve čtvrtek 1. prosince společně představí otevřené technologie, které používají.

title: Open@ICT FIT ČVUT a CESNET


description: Již se můžete registrovat na konferenci Internet a Technologie 16.2, která se koná 3. prosince na FIT ČVUT v Praze. Účast je zdarma.

title: Registrujte se na konferenci Internet a Technologie 16.2


description: Na OpenStack Summitu v Barceloně byl představen SUSE OpenStack Cloud 7 založený na technologii OpenStack Newton a umožňující aktualizace za nepřetržitého provozu.

title: SUSE OpenStack Cloud 7


description: Technologie QNAP Linux Station pro NAS firmy QNAP je plně integrována s linuxovou distribucí Ubuntu. Do budoucna se chystá i podpora dalších distribucí.

title: QNAP Linux Station je plně integrována s Ubuntu 16.04 LTS


description: Minulý týden vyšla po několika odkladech Fedora 25. Jak se povedla? Co přináší nového? Dá se už ten „Wayland“ používat?

title: Fedora 25 - Konečně s Waylandem!

maintext:
Pondělí, 28. listopad 2016 | | 9 | známka 1,00
Wayland!
Na podpoře Waylandu už se pracovalo několik vydání této distribuce. Součástí výchozí instalace už byl od minulé verze - Fedory 24, ale výchozí volbou je až nyní. Co od něj mohou čekat běžní uživatelé? V nejlepším případě by si žádných viditelných rozdílů všimnout vůbec neměli! Od Fedory 25 je pak Wayland plně podporován i na uzavřeném grafickém ovladači pro grafické karty nVidia. Aplikace, které Wayland nepodporují poběží také bez jakýchkoliv odlišností - pod Waylandem se spustí X server a uživatel nemá šanci poznat rozdíl.
Co se ale uživatelů přímo dotkne:
vyšší bezpečnost Waylandu oproti téměř 30 let používanému X serveru - pro Wayland nelze například jednoduše vytvořit funkční keylogger, každá aplikace je od těch ostatních izolovaná (což bohužel prozatím rozbilo “color picker” v GIMPu)
- pro Wayland nelze například jednoduše vytvořit funkční keylogger, každá aplikace je od těch ostatních izolovaná (což bohužel prozatím rozbilo “color picker” v GIMPu) „každý snímek je perfektní“ - na X serveru se mohlo stát, že se nějaké pixely změnily ve špatném pořadí a docházelo k tzv. tearingu (trhání obrazu), tohle se na Waylandu neděje
- na X serveru se mohlo stát, že se nějaké pixely změnily ve špatném pořadí a docházelo k tzv. tearingu (trhání obrazu), tohle se na Waylandu neděje výkon - vývojáři se zatím soustředili primárně na dokončení funkcionality, ale do budoucna Wayland nabízí mnohem více prostoru ke zvýšení výkonu než X server
Fedora 25 – Wayland vs X.Org (zdroj: phoronix.com)
A co mě osobně na Waylandu nefunguje nebo chybí? Prakticky už jen aplikace Redshift, která způsobuje zčervenání monitoru ve večerních hodinách a šetří tak zrak. Tuhle funkcionalitu ale celkem obstojně supluje rozšíření Screen Shader do prohlížeče Google Chrome. Jistě, funguje to jen v rámci Chromu, ale před spaním už stejně většinou žádné jiné aplikace nepoužívám a ke sledování filmů je Redshift spíše na škodu. Každopádně ale vždy můžete v případě obtíží zvolit sezení GNOME na Xorg a používat X server jako doposud. Podpora pro to ve Fedoře zůstane ještě nejméně několik let.
Co nového je v GNOME?
Podstatnou část novinek Fedory tvoří tradičně nová verze výchozího prostředí - GNOME. To už je nějakou dobu poměrně ustálené a novinky tak přicházejí postupně po menších dávkách. Z těch nejviditelnějších bych vypíchl tyto:
Podpora pro instalaci rozšíření přes Software - na tohle jsem čekal už delší dobu, protože původní mechanismus instalace rozšíření přes webový prohlížeč nebyl úplně nejspolehlivější a kromě toho všechny hlavní prohlížeče přestávají klasické pluginy podporovat (Chrome už je delší dobu nepodporuje, Firefox zařízne všechny kromě Flashe koncem tohoto roku)
- na tohle jsem čekal už delší dobu, protože původní mechanismus instalace rozšíření přes webový prohlížeč nebyl úplně nejspolehlivější a kromě toho všechny hlavní prohlížeče přestávají klasické pluginy podporovat (Chrome už je delší dobu nepodporuje, Firefox zařízne všechny kromě Flashe koncem tohoto roku) Flatpak - byla přidána možnost instalovat soubory .flatpak pouhým otevřením (nemusíte otevírat terminál a ručně nastavovat klíče a repozitáře) a kromě toho byly přidány některé portály(zatím otevření souboru, otevření URL, tisk, pořízení screenshotu, odeslání upozornění, získání informací o stavu sítě, přístup k zařízením), které slouží aplikacím využívajícím sandbox k vyžádání oprávnění. Udělení oprávnění je plně v pravomoci uživatele a aplikace si jej nemůže žádným způsobem vynutit
- byla přidána možnost instalovat soubory .flatpak pouhým otevřením (nemusíte otevírat terminál a ručně nastavovat klíče a repozitáře) a kromě toho byly přidány některé portály(zatím otevření souboru, otevření URL, tisk, pořízení screenshotu, odeslání upozornění, získání informací o stavu sítě, přístup k zařízením), které slouží aplikacím využívajícím sandbox k vyžádání oprávnění. Udělení oprávnění je plně v pravomoci uživatele a aplikace si jej nemůže žádným způsobem vynutit Hry - ano, takto se samotná aplikace jmenuje. Poskytuje přístup k nainstalovaným hrám z jednoho místa a také emulátor některých starých herních konzolí -Atari, Amiga, Wii, Playstation I, Sega Saturn a pár dalších). V repozitářích zatím bohužel není a tak ji budete muset nainstalovat přes Flatpak.
Úplný přehled novinek v GNOME 3.22 naleznete ve starším článku Jirky Eischmanna na tomto serveru.
V rámci prostředí pak zmíním ještě jednu nepříjemnou chybu. Ačkoliv se týká jen aplikací využívajících framework Qt (aplikace jako VLC, Calibre, Spyder a spousta dalších), tak zasáhne pravděpodobně velké množství uživatelů. Problém je v mechanismu automatického škálování DPI, které je v poslední verzi Qt a bohužel ve spoustě případů nefunguje správně. Aplikace pak mohou být příliš velké, případně malé. Tady k tomuto chování bohužel neexistuje nějaké jednoduché řešení (technicky zdatnější uživatelé mohou zavítat do bug reportu, kde jsem chování a řešení problémů u některých aplikací popsal, zdaleka ale nefunguje všude). Na plnohodnotném vyřešní problému už vývojáři nicméně pracují a na patch snad nebudeme čekat příliš dlouho.
Nový MediaWriter
Moderní aplikace pro vytváření spustielných instalačních médií Fedoře chyběla jako sůl. A konečně jsme se dočkali - program s pěkným a moderním vzhledem, který vypadá stejně a funguje na všech paltformách - od Mac OS X přes Windows až po ostatní linuxové distribuce. Oproti minulé generaci došlo na jednu výraznou změnu, kde by uživatelé měli spozornět - aplikace používá výhradně tzv. “destruktivní režim”, kdy celý flash disk smaže a pak až do obnovení, které se provádí v Media Writeru, nelze jinde použít (zápis instalačního obrazu probíhá interně pomocí nástroje dd). Před smazáním dat na tento fakt samozřejmě důrazně upozorní.
Fedora Media Writer
nVidia a hybridní grafické karty
V této oblasti by se dalo říct, že Fedora 25 skočila raketovým tempem a podpora je téměř dokonalá. Proč téměř? Až během několika týdnů bude dořešena podpora přepínatelných grafik na straně grafického ovladače od nVidie, tak bude tak hotov poslední díl skládačky.
Jednoduché vybírání mezi integrovanou a vyhrazenou grafickou kartou před spuštěním aplikace
Ovladače NVIDIA přímo v aplikaci Software
Chybět už poté bude jen nějaké API, kterým by aplikace mohly oznámit, že požadují dedikovanou grafickou kartu.
Kromě zlepšení podpory pro hybrdiní grafické karty byl přidán ovladač grafik nVidia přímo do aplikace Software. Systém se pak také postará o to, aby s nainstalovaným proprietárním ovladačem nebyla nainstalována novější verze linuxového jádra a X serveru, která by jej mohla případně rozbít.
Pár slov na závěr
Nová Fedora 25 se velice vydařila a uživatelé prakticky nemají důvod neupgradovat na novější vydání. Kromě toho pak upgrade probíhá velmi rychle a není kvůli tomu ani potřeba otevírat terminál :)


description: Nenajdeme-li v jQuery vhodný widget, můžeme to řešit vytvořením vlastního, přímo pro konkrétní potřeby. Následující odstavce ukazují, jak na to.

title: jQuery (32) - vlastní widget v jQuery UI

maintext:
Středa, 23. listopad 2016 | | známka 1,00
Opravdu potřebujeme něco vlastního?
Na podobnou otázku se celkem logicky nabízí odpověď „ne“. A často to tak je. Kromě widgetů, které jsou obsaženy v jQuery UI, totiž existuje spousta takových, které už někdo vytvořil, protože řešil v minulosti stejný problém. Háček je ale v tom, že většina takových widgetů je nějak licenčně omezena – jejich licence je proprietární a za použití se platí buď vždy, nebo třeba při komerčním užití.
Základní jQuery a jQuery UI mají licenci MIT. Ta je svobodná, ale není copyleftová. Proto lze prakticky bez omezení vytvářet widgety s libovolnými licencemi.
Proto je leckdy vhodnější si widgety vytvořit a nakládat s nimi podle svého – tedy používat je ve svých projektech nebo je i nabídnout k dalšímu použití, ať už pod jakoukoli licencí.
Továrna na widgety
Nejsnazší cesta, jak si vytvořit vlastní widget, je „továrna na widgety“, tedy tovární metodu widget() objektu jQuery . Této metodě se předá název widgetu, bázový typ widgetu a objekt pro použití jako prototyp. Název je jasný (musí být ale jedinečný). Od bázového typu bude odvozen nový widget – pokud se nezadá explicitně, použije se jQuery.Widget . A konečně prototypový objekt bude ten, podle něhož se budou vyrábět instance widgetu.
Možná to není úplně srozumitelné, takže bude nejlepší se podívat na příklad. Vytvoříme si nový widget odvozením od tlačítka, tedy widgetu Button :
$.widget('mynamespace.mybutton', $.ui.button, { _create: function() { this.element.button(); } });
Název je žádoucí vytvářet v samostatném jmenném prostoru (zde mynamespace ). Pro odvození se použije třída $.ui.button (standardní widget Button ) a v rámci prototypového objektu si připravíme metodu _create() , která zajistí vytvoření widgetu. V tomto případě jen vytvoří standardní tlačítko. Widget by se následně použil například takto (bez uvedení jmenného prostoru):
$('#button').mybutton();
Pracujeme s parametry
Jako parametry budeme chtít nastavovat barvu textu a pozadí. Definujeme si tedy výchozí hodnoty, které si tvůrce instance případně předefinuje podle potřeby:
$.widget('mynamespace.mybutton', $.ui.button, { options: { foreground: 'black', background: 'yellow' }, _create: function() { this.element.button(); this.element.css('color', this.options.foreground) .css('background-color', this.options.background); } });
Při následném vytvoření widgetu bez parametrů bude text černý a pozadí žluté. Můžeme ale zadat některý z parametrů či oba dva, jako u běžných widgetů:
$('#button').mybutton({ foreground: 'white', background: 'black'});
Zjišťování a změna parametrů za běhu
Zjišťování hodnot parametrů není potřeba vůbec řešit. Už tím, že vytvoříme v prototypu objekt options , hodnoty parametrů zpřístupníme. Problém je se změnou hodnot, protože ta musí často mít vedlejší efekt (nestačí jen nastavit hodnoty, ale musí se stát ještě něco dalšího – tedy u toho tlačítka změna barev). Bude proto potřeba si definovat metody _setOption() a _setOptions() .
Zbývající část kódu prototypu se nemění.
_setOption: function(key, value) { switch (key) { case 'foreground': this.options.foreground = value; this.element.css('color', this.options.foreground); break; case 'background': this.options.background = value; this.element.css('background-color', this.options.background); break; this._super(key, value); } }, _setOptions: function(options) { this._super(options); this.element.css('color', this.options.foreground) .css('background-color', this.options.background); }
Rozeberme si to. Metoda _setOption() zde pro jednotlivé parametry vždy nejdřív nastaví hodnotu a pak ji ještě uplatní na elementu. Následně je potřeba zavolat stejnou metodu na předkovi. U metody _setOptions() je to podobné, nejdřív se ale volá metoda předka (která vše nastaví) a pak se hodnoty nastaví na elementu. Netestuje se, zda se něco změnilo, protože v tomto případě to nevadí. Někdy by ale bylo žádoucí otestovat (třeba už jen výkonových důvodů), zda došlo ke změně, a teprve potom provádět nějaký výkonný kód.
Metody widgetu
Podobně jako standardní widgety, také ty vlastnoručně implementované mohou mít různé metody pro ovládání. Widget přebere do svého prototypu metody z předka, ty lze poté předefinovat nebo si nadefinovat metody zcela nové.
Například Button má metodu showLabel() , které se můžeme chtít zbavit, tak ji implementujeme s prázdným tělem (správně by bylo potřeba zamezit i změně přes parametry, ale to už jistě každý dokáže dotvořit sám). Naopak si přidáme metodu invert() , která prohodí barvu popředí a pozadí.
showLabel: function() {}, invert: function() { this._setOptions({ foreground: this.options.background, background: this.options.foreground }); }
Takto by se pak zvenčí nastavilo, aby se barevnost invertovala na kliknutí:
$('#button').click(function() { $(this).mybutton('invert'); });
Další informace o metodách a další práci s widgety najdete v dokumentaci.
Úklid
Pokud si vytvoříme nějaká data v DOM (atributy, elementy…), která by po skončení práce s widgetem neměla přetrvat, je potřeba je uvolnit. Totéž se týká například i tříd, které nastavujeme elementu, s nímž pracujeme.
_create: function() { this.element.addClass('mybutton'); }, _destroy: function() { this.element.removeClass('mybutton'); }
Příklad ukazuje odstranění třídy přidané elementu při vytvoření widgetu.
Události
Pro interakci mezi widgetem a okolím (iniciovanou ve widgetu) využijeme události. Není třeba se starat o to, zda na události někdo reaguje, událost prostě nastane (spustí se).
if (this.options.foreground == this.options.background) { this._trigger('coloridentity', null, { color: this.options.foreground }); }
Kód příkladu bychom přidali jako ověření nastavených barev. Pokud budou obě barvy shodné, nastane událost coloridentity , na niž může někdo reagovat. Jako parametr do obslužné rutiny se předá konkrétní barva. Lze předávat také objekt události (zde je null ).
Widget může také reagovat na cizí události. Netřeba dodávat, že nastavené reakce je potřeba při rušení widgetu zrušit (v metodě _destroy() ).
Mobilní prostředí
Úsek seriálu o jQuery UI je u konce. Příště už přejdeme do mobilního prostředí, které je u jQuery reprezentováno frameworkem jQuery Mobile. Tvorba webových aplikací pro mobilní telefony a tablety s jeho použitím je doslova hračkou.


description: Úterní výpadek služeb Google – ať už ho způsobilo cokoliv – ukázal, jak je celý Internet na této firmě závislý. Téměř si bez ní „neumyje ruce“. Jak to udělat, aby tomu tak nebylo?

title: Jak se obejít bez služeb Google

maintext:
Re: Re: Jak se obejít bez služeb Google
Lukáš Jelínek
Odpovědět Odkaz
„Pane Jelínku, díky za užitečný a oči otevírající článek (i když je mi jasné, že pro mnohé ovce je to zcela marné).“
Není zač ;-)
„Fascinuje mě, že i soudruh Bureš má coby představitel státní moci placený z našich daní v systému EET onu zmíněnou velkobráchovskou "službu" - PROČ???“
Tipuji, že v zadání zakázky bylo, že se tam musí dát CAPTCHA. No, a vývojáři v IBM, či spíše subdodavatele, který to realizoval, se vydali cestou nejmenšího odporu a dali tam to, co jsou zvyklí dávat jinam nebo co bylo prostě jednoduché tam dát.


description: Již zítra na brněnské FIT VUT začíná konference OpenAlt. Samozřejmě budeme u toho.

title: OpenAlt již zítra!

maintext:
Blogpost jsem smazal já. A to ne "bez dalšího", nýbrž proto, že jste ho opět zobrazil poté, co jsem ho předtím skryl. Skryl/smazal jsem ho ze tří důvodů: 1) Mojí strategií pro dnešek bylo po většinu dne ponechat jako jediný dnešní článek ten, který informuje o OpenAltu a Flatpaku. 2) Blogpostu chyběl obrázek a rozbíjel tak layout úvodní stránky. 3) Obsah blogpostu se ukazoval jako hrubě zasahující do osobnosti Jozefa Mlícha. Přestože "za obsah blogů a kvalitu informací zodpovídají jejich autoři, nikoliv redakce nebo provozovatel portálu", je i tak vydavatel ohrožen případnou náhradou škody, jak vyplývá z judikatury. Co se týká autorských práv, do nich zneviditelnění ani smazání článku nezasáhlo a ani nemohlo zasáhnout, protože se vydavatelství nezavázalo, že budou blogposty zveřejňovány nebo budou archivovány. Ano, mé řešení bylo dost necitlivé, že jsem blogpost ve druhé fázi (po opětovném zobrazení) smazal - a to neobnovitelně, protože pro blog není zapnutá správa verzí - ale vzhledem ke zmíněnému důvodu č. 3 jsem byl nucen jednat rychle. Diskusní příspěvek Jozefa Mlícha zveřejnit mohu, protože ten zůstal zachován: „Cau, nejsem uplne nadseny z toho, ze zverejnujes obsah nasi soukrome komunikace a sklonujes v clanku moje jmeno ve vsech padech. Mam na vec jiny nazor.“ Co se týká blogování - doporučuji, abyste si zřídil blog jinde, kde budete mít kompletní svobodu v tom, co lze zveřejnit. LinuxEXPRES vám tuto svobodu nemůže dopřát, protože se blogposty jeví jako integrální součást obsahu (zejména tím, že se zobrazují v hlavním proudu), redakční zásahy tedy nelze vyloučit. Do budoucna stejně plánujeme blogy zcela zrušit.
OpenAlt již zítra! - Jolla - přehnaná reakce
fri
Odpovědět Odkaz
1) to je srozumitelné. Mně to nevadí.
2) to je pochopitelné. Estetická věc.
3) to jsem netušil, vysvětlete (a ano, když se chce, jednají lidé velice rychle). Za mě: Přišlo mi, že ta komunikace je normální. Byla krátká, a tak jsem ji zveřejnil včetně svého úvodu. Dal jsem to celé do uvozovek, aby bylo jasné, že je to citace
K reakci Jozefa Mlícha: Že se takové příspěvky celá léta, i když i o tom padlo v diskuzích slovo, automaticky objevují, tam kde nemusí - kde nejsou potřeba, je problém technický, jehož řešení snad i bylo slibováno. I míra a forma redakčního zásahu má dopady. Poukázal jsem na svoji "osobnost", jak tomu říkáte, ale na tu se Lukáš Jelínek neohlížel. Nevím, za co se Jozef Mlích stydí. Jiný názor má, ale neřekne jej (na co má názor). Je to celé dost srandovní. Jak to chápu já, tak článek vyzníval pro Jozefa Mlícha pozitivně v tom smyslu, že 1) Jozef Mlích založil vlastní projekt na Transifexu, 2) přispíval jsem do tohoto projektu (a to dost) "abych netříštil síly", 3) naváděl jsem další překladatele, když jsem měl možnost, abych posiloval kapacity tohoto projektu, a to i v době, kdy jsem zase já nebyl "nadšený" z politiky pána projektu, ale reaktivací původního jsem ukázal, že pro mě není problém jej udržovat na výši, :-D 4) Jozef Mlích byl schopen zařídit, aby se překlad z jolla-cesky objevil v zařízení, kdo jiný to může říct (ledaže by si nastudoval návod zakladatele unofficial-jolla-translations (kenya888), 5) Jozef Mlích byl iniciativní ve správný čas - nabídl překlad vývojářům jako oficiální, když se naskytla možnost, 6) malý problém s existencí alternativního překladu, když se o něm dozvěděl, začal řešit a logicky vyřešil tím, že prohlásil, že nerozumí tomu, proč existuje, a volně vyjádřeno: chtěl si navíc porovnat obě verze, aby zjistil, jaké jsou rozdíly v překladech, aby věděl co odpovědět, když by se jej někdo ještě jednou zeptal, který projekt nahrát do úložiště s překlady Jolly (systém Pootle). Chtěl se dozvědět víc o důvodech vzniku projektu. Ze své pozice konstatoval, že se tím zbytečně tříští síly překladatelů, 7) a je to vyřešeno.
Takže já zase moc nerozumím tomu, jaký by měl důvod utajovat svůj příspěvek k věci a můj subjektivní pohled na historii překládání Jolly. Dal jsem si i práci a zvažoval chvíli i psaní jeho křestního jména (jsem zvyklý spíš na Josef), ale několik stránek mě přesvědčilo, že je to Jozef. Přišlo mi to lepší, než skloňování přezdívky xmlich02, zvláště když ani v projektu jolla-cesky své jméno netají.


description: K synchronizaci dat se v Linuxu tradičně používá rsync. Někdy ale není tím nejlepším nástrojem a je vhodnější sáhnout po něčem jiném. Lsyncd synchronizuje data přímo na základě jejich změn.

title: Synchronizace dat pomocí Lsyncd

maintext:
Pondělí, 10. říjen 2016 | | 3 | známka 1,00
Nástroj rsync a jeho (ne)výhody
Snad každý, kdo někdy v Linuxu synchronizoval nějaké adresářové stromy, zná tradiční nástroj rsync. Ten porovnává soubory ve stromech a pomocí přenosu změn provede synchronizaci podle požadavků.
Rsync může pracovat jak lokálně (mezi různými místy adresářového stromu), tak i vzdáleně – typicky běží jako démon na portu 873, lze ho ale také spouštět například přes inetd/xinetd. Dokáže pracovat i přes SSH a zajistit tak šifrování přenosu (i když lze využít například také stunnel).
Typicky se pak synchronizace spouští periodicky, v intervalu podle potřeby. Pokud je ale souborů hodně a současně je potřeba rychle reagovat na jejich změny (které přitom nemusejí nastávat moc často), způsobuje rsync poměrně významnou zátěž a oba stroje znatelně brzdit. Proto je žádoucí použít něco jiného.
Co je Lsyncd
Již poměrně dlouho existuje v linuxovém jádře technologie inotify, která umožňuje efektivně sledovat změny souborů (čekat na ně například pomocí volání epoll() ) a reagovat na ně. Pokud například dojde k zápisu do souboru (nebo vytvoření nového souboru v adresáři, smazání souboru apod.), proces sledující změny v souborech získá informace o události.
Právě inotify lze velmi efektivně využít pro synchronizaci souborů na základě změn. Nástrojů na to existuje více, jedním z nich je Lsyncd, na nějž se podíváme blíže. Lsyncd podporuje synchronizaci místní i vzdálenou a je implementován tak, aby synchronizoval efektivně.
Lsyncd podporuje tři druhy přenosu: přímý, rsync a rsyncssh. První se hodí pro synchronizaci místních adresářových stromů. Lsyncd pro prvotní synchronizaci využije vnitřně rsync, ale pak už používá standardní systémové příkazy, takže například přesun souboru je velmi rychlý.
Pro vzdálenou synchronizaci se používá buď přenos rsync nebo rsyncssh. Druhý z nich je efektivnější, protože při přesunu nepřenáší data znovu, místo toho soubor přímo přesune v rámci cílového stromu. Ať už se ale použije kterákoli metoda, pro přístup na vzdálený stroj se vždy používá SSH (nikoli rsync běžící jako démon).
Synchronizační mechanismy si lze ale také úplně přepsat podle svého, přestože to asi nebude úplně častá věc.
Pokud by Lsyncd reagoval přímo na jednotlivé události, nebyla by synchronizace efektivní, protože takových událostí – zejména při postupném zápisu do souboru – může nastávat velmi mnoho. Proto se vždycky chvilku čeká na případné další události, aby se pak změny provedly hromadně. Navíc výchozím chováním je synchronizace až po uzavření souboru otevřeného k zápisu.
Lsyncd lze ve velmi širokých mezích přizpůsobovat konkrétním potřebám, a to prostřednictvím argumentů příkazové řádky a hlavně konfiguračního souboru, který se píše v jazyce Lua a lze si tak vytvářet celé programy pro synchronizaci (ale není to nutnost, mnohdy si lze vystačit i s výchozí konfigurací nebo malými změnami).
Kde Lsyncd získat
Nejlepší situace je tam, kde existují balíčky přímo pro danou linuxovou distribuci. Například Debian, Ubuntu nebo Fedora mají balíčky ve standardních repozitářích, takže je stačí nainstalovat běžným nástrojem. Tam, kde balíčky nejsou, si lze stáhnout zdrojové kódy a zkompilovat je pomocí cmake a make .
Jak synchronizovat data
Použití je velmi jednoduché. Stačí uvést metodu synchronizace, zdrojový a cílový adresář:
lsyncd -direct /var/backups /mnt/backup
V tomto případě se použije metoda direct , tedy přímé příkazy na místním souborovém systému. Lsyncd se spustí jako démon a až do svého ukončení bude synchronizovat data z adresáře /var/backups do adresáře /mnt/backup . Projeví se veškeré změny ve struktuře zdrojového stromu a jeho souborech, naopak se neprojeví změny atributů (například vlastníků nebo oprávnění).
Lsyncd lze spustit i na popředí, což se hodí pro ladění, protože ho lze snadno ukončit a zprávy vypisuje přímo do konzole. Současně s tím lze i změnit úroveň logování – následující příkaz způsobí, že bude logovat všechno (a Lsyncd poběží na popředí):
lsyncd -nodaemon -log all -direct /var/backups /mnt/backup
Synchronizační metodu rsync lze použít i lokálně, ale významnější je pro případy, kdy se data přenášejí na vzdálený stroj. Pak by příkaz vypadal například takto:
lsyncd -rsync /var/backups backup@backupserver:/backup
Lsyncd se přihlásí přes SSH jako uživatel backup na server backupserver (samozřejmě to předpokládá, aby byl připraven klíč – ať už přímo nebo přes agenta – povolený na serveru, případně aby se zadalo heslo pro přihlášení) a synchronizuje data pomocí metody rsync . Obdobně by se použila metoda rsyncssh , jen syntaxe bude mírně jiná (místo oddělující dvojtečky mezera):
lsyncd -rsyncssh /var/backups backup@backupserver /backup
Zajímavé může být nastavit si zpoždění začátku synchronizace (výchozí hodnota se liší podle verze a případně úpravy pro distribuční balíček). Čím vyšší hodnota, tím vyšší efektivita – lze nastavit třeba minutu, pokud to nebude ničemu vadit:
lsyncd -delay 60 -direct /var/backups /mnt/backup
Konfigurace
Pomocí konfiguračního souboru lze mnohem detailněji ovlivnit fungování Lsyncd. Někdy v budoucnu se podíváme na to, co všechno s tím lze dělat.


description: Po viac ako štyroch rokoch vyšla nová verzia (0.91) menej známeho multiplatformového dvojpanelového správcu súborov muCommander napísaného v Jave.

maintext:
Re: MuCommander ožíva, počas neaktivity vznikol fork trolCommander
Ondro
Odpovědět Odkaz
Osobne som uz nedufal, ze sa vyvoj znovu rozbehne. Na nahlasene chyby reaguju, plany do buducna maju, uvidime.
So stabilitou som u muCommandera nikdy nemal problem. Pouzivam ho hlavne preto, ze podporuje aj sftp a je multiplatformovy. Pracujem tak 50/50 Linux/Windows a mam rad, ked mozem pouzivat rovnake programy na oboch platformach.
Cast ludi, co poznam ma problem s Javou(staci ju len spomenut).


description: Redshift je zajímavá aplikace, která vám zpříjemní situace, kdy se musíte řadu hodin dívat do počítačového monitoru.

maintext:
Redshift: zpříjemněte si dlouhé sezení u počítače
Tomáš Crhonek
Odpovědět Odkaz
Mohu jen doporučit, používám několik let. Pro uživatele Windows je zde podobný prográmek f.lux.
Dobrým důvodem proč to používat je kvalita spánku. Pro spánek je nutný hormon melatonin, který se tvoří ve tmě a jehož tvorba je citlivá zejména na modré světlo (mimo jiné). Není proto dobré mít v noci monitor nastavený na 6000K bílého denního světla. Osobně to snižuju na 2700K (nutno vyzkoušet, co komu vyhovuje).
Ostatně i mnoho astro programů má noční režim, kdy se grafika zobrazuje pouze červeno černě (bez modré a zelené složky). Oko je přizpůsobené na tmu, což nějakou dobu trvá dosáhnout a červená barva tuto citlivost nijak neovlivní, takže je možné pozorovat a současně pracovat na ntb - zkuste si to se zářivým modrým obrazem.


description: Seznamte se s novou úrovní ochrany koncových bodů. Nenechte si ujít webinář o Trend Micro XGen, která maximalizuje míru zabezpečení koncových bodů pomocí širokého spektra různorodých technik, navíc s minimálním dopadem na běžný provoz.


description: Nová verze CMS WordPress přináší například výchozí obsah pro šablony, možnost vkládat videozáhlaví stránek, generování náhledů k dokumentům PDF nebo rozhraní REST API k různému druhu obsahu.

title: WordPress 4.7: výchozí obsah, videozáhlaví, REST API


description: Vývojáři firmy Red Hat pracují na novém linuxovém systémovém volání statx(), které bude poskytovat podrobnější informace než letité posixové volání stat().

title: Red Hat pracuje na podrobnějších informacích o souborech


description:
Technologie jako jsou kognitivní počítače, umělá inteligence, inteligentní automatizace, strojové a hluboké učení se začnou podle analytiků Gartneru
implementovat ve velkém rozsahu ještě do roku 2021, kdy je bude využívat přibližně 30 procent velkých společností.

title: Chytré stroje se začnou nasazovat ve velkém už za pět let

maintext:
Konzultační a realizační služby související s chytrými stroji a umělou inteligencí navíc budou za pět let představovat trh o velikosti 725 miliard korun – čtyřiašedesátkrát víc než v letošním roce.
„Využívání chytrých strojů v podnicích může znamenat zásadní proměnu a průlom. Chytré stroje dramaticky mění to, jak se v organizacích pracuje a jak je vytvářena přidaná hodnota. Počínaje dynamickým naceňováním a detekcí podvodů až po prediktivní dohled a oblast robotiky lze je využít ve všech odvětvích,“ říká Susan Tanová, viceprezidentka pro výzkum v Gartneru.
Pro poskytovatele služeb podle ní představují chytré stroje příležitosti, jak firmám pomáhat hodnotit, vybírat, nasazovat, měnit a přizpůsobovat schopnosti a znalosti zaměstnanců. Pro IT a oblast obchodních procesů jsou tu příležitosti, jak chytré stroje úspěšně nasadit pro zefektivnění byznysu.
V souvislosti s nástupem těchto technologií se objeví také řada nových příležitostí v oblasti poradenství a systémových integračních služeb – počínaje tím, jak se podniky mohou vyznat v záplavě zpráv až po návrh strategie a tréninku samotných chytrých strojů, jejich nasazování
a integrace i dalšího rozvoje a zdokonalování.
Analytici předpovídají, že celkový objem celosvětových výdajů v této oblasti poroste ze 451 milionů dolarů v letošním roce (2016) na bezmála 29 miliard dolarů v roce 2021 (tedy na čtyřiašedesátinásobek během pěti let).
Jednotlivé technologie ve sféře chytrých strojů se budou prosazovat odlišným tempem – většina chytrých technologií začne být běžně nasazována mezi lety 2020 a 2025.
Investice podniků do chytrých strojů pak budou rozloženy do více než desítky let – trh konzultačních a integračních služeb pro tuto oblast tak bude existovat v delším horizontu.
„S postupem času se budou obchodní příležitosti v oblasti poradenství a implementací vznikající u řady zákazníků zmenšovat s tím, jak budou díky větším zkušenostem klesat náklady a čas potřebný na zavádění chytrých strojů,“ vysvětluje Tanová a dodává, že v delším horizontu
(asi 10 let) se chytré stroje stanou nedílnou součástí nástrojů poskytovatelů konzultačních a integračních služeb a budou zakomponovány do dalších generací softwarových řešení.
Globální trh konzultačních a integračních (implementačních) služeb pro oblast chytrých strojů (miliony dolarů)
Typ služby 2016 2017 2018 2019 2020 2021 Konzultace 360 1 648 3 616 5 726 7 712 8 688 Integrace / implementace 90 706 2 411 5 726 11 568 20 273 Celkem 451 2 354 6 027 11 453 19 280 28 961
Zdroj: Gartner, prosinec 2016


description: Přemýšlíte o tom, že prohloubíte svou počítačovou gramotnost? Pak se vám nabízí hned několik možností. Jako první vám na mysli jistě vytane samostudium, které však ne vždy přinese kýžené výsledky… Jak se tedy opravdu rychle zlepšit?

title: Prohlubte své znalosti práce na PC


description: Computerworld.cz | Deník pro IT profesionály. Denní zpravodajství ze světa bezpečnosti, hardware, software, technologií a internetu

title: O2 jako první spustilo v reálném prostředí síť 4,5G


description: BlackBerry ohlásilo další kvartál finančních ztrát a snižujících se výnosů, generální ředitel firmy John Chen však věří, že od příštího čtvrtletí si firma povede lépe a bude mít vyrovnaný zisk a ztrátu – i díky odprodání své mobilní sekce.

title: Restrukturalizace BlackBerry: Mobily končí, autonomní technologie přichází

maintext:
Licenci na svou značku chytrých telefonů poskytlo BlackBerry čínské firmě TCL, která poslední modely BlackBerry vyráběla.
Předpověď Chena má své nedostatky; je pravděpodobně, že BlackBerry stále zůstane v mínusu, především kvůli nákladům na restrukturalizaci, pohybu akcií a mnoha dalším faktorům. Finanční ztráty však nebudou tak vysoké jako dříve.
BlackBerry se nyní musí zaměřit na jiný trh, který již vlastně objevila: automobilový průmysl. Právě ten je hlavním zdrojem zisku QNX softwarové platformy BlackBerry.
QNX nyní pohání systémy infotainmentu, Chen však doufá v jeho využití i u autonomních systémů.
Nedávno firma otevřela nové inovační centrum v kanadské Ottawě, kde začne vyvíjet bezpečný software pro automobily připojené k internetu a samořiditelné systémy.
„Získali jsme souhlas kanadské vlády k testování autonomních vozů v Ottawě,“ prohlásil Chen během konferenčního hovoru ohledně finančních výsledků firmy. „Náš první projekt bude koncept vozu poháněného QNX.“
Podle Chena hodlá BlackBerry dostat software na trh do dvou let. Takové rozhodnutí však není plně v rukou firmy: vliv na to mají především její partneři, výrobci automobilů.
„Máme skupinu softwarových produktů, kterou bychom rádi nabídli všem automobilovým zákazníkům na světě. Některé z našich prototypů jsou dost zajímavé,“ říká Chen. „Ale chvíli nám potrvá vytvořit hotové produkty. Doufám, že to bude ještě před rokem 2019, ale v roce 2017 to ještě určitě nebude.“
Ještě předtím Chen očekává zvýšený zájem o jiný QNX produkt, Radar, který dělá z náklaďáků součást internetu věcí. „Výnos je zatím nízký,“ popisuje. Uživatelé Radaru však budou platit měsíční poplatky, což může pro BlackBerry znamenat stabilní finanční příjem.
Jde o podobný model, na jaký BlackBerry léta spoléhalo u svých chytrých mobilů. Účtovala si u nich „Service Access Fee,“ neboli poplatek za přístup do zabezpečeného systému zpráv firmy; peníze vyžadovala i roky po prodeji jednotlivých kusů mobilů. Stále navíc činí pětinu příjmů firmy, tento poměr však velmi rychle klesá spolu se zastaráváním zbývajících BlackBerry smartphonů. Výnos z poplatků klesl oproti minulému čtvrtletí o 26 % a příští kvartál se očekává pád o dalších 25 %.
Ačkoli společnost prodala své jméno a licence čínskému TCL, z mobilního byznysu tak úplně neodejde. BlackBerry bude nadále dodávat klíčový software a služby, aby licencované telefony s Androidem zabezpečila.
První série chytrých telefonů vyjde na Čínský nový rok – 28. ledna, popsal Chen. Představit je TCL chce na CES konferenci v Las Vegas na začátku ledna.
Největším podnikáním BlackBerry je stále poskytování softwaru pro správu a zabezpečení mobilních zařízení v podnikovém prostředí. Společnost nedávno toto své odvětví ještě podpořila několika akvizicemi, čímž vznikl poněkud narychlo poslepovaný softwarový základ. „Všechny akvizice jsou nyní kompletně integrovány jako jedna platforma,“ dodal však Chen.
Všechny tyto změny vedly BlackBerry k ohlášení tržeb v hodnotě 289 milionů dolarů za třetí fiskální čtvrtletí. To je o 47 % méně než 548 milionů z minulého roku.
Celková ztráta, tedy výnosy minus náklady, se naopak zvýšila z 89 milionů v minulém roce na 117 milionů. To je však přesto významné zlepšení oproti celkové ztrátě 1,04 miliard z předchozích dvou kvartálů.
Víru Chena ve vyrovnaný hospodářský výsledek je nutno brát s určitou rezervou – miliardu ztracených dolarů v první polovině roku odhadoval na ztrátu pouhých dvou milionů.


description: Alphabet, mateřská společnost Googlu vzniklá v roce 2015 jeho reorganizací, významně pokročila ve vývoji vlastního autonomního vozu.

title: Google se zaměří na samoříditelné technologie do automobilů, zakládá Waymo


description: Pozornost věnovaná fenoménu BYOD (Bring Your Own Device) není už tak hlasitá, jako byla před několika lety, ale to neznamená, že by problémy spojené se správou uživateli vlastněných zařízení zmizely. S růstem počtu nositelné elektroniky a příchodem internetu věcí bude kontrola nad mobilními technologiemi ještě větší výzvou.

title: Správu mobilních systémů ztíží přicházející IoT i nositelná elektronika


description: Grafický procesor Apple iPhonu 7 je založen na architektuře PowerVR GT7600 firmy Imagination Technologies; ta samá společnost možná pracuje i na jeho následovníkovi.

title: Jaký grafický procesor bude v iPhonu 8?


description: Intel a Microsoft spolupracují na vývoji technologie, která uživatelům umožní dávat hlasové příkazy virtuální asistentce Cortana i z blíže nespecifikované větší vzdálenosti. Rýsuje se také možnost podobným způsobem probouzet počítač s Windows 10 ze spánku.

title: Cortana dostane vylepšení, přiblíží se Amazon Echo

maintext:
Intel dodává v rámci dohody dvou gigantů svou „far-field speech recognition“ technologii, tedy technologii na rozpoznávání vzdáleného hlasu. Uživatelé budou schopni na Cortanu mluvit z delších vzdáleností.
„Brzy budete moci mluvit na své PC z dálky a snadno přistupovat ke všem svým dokumentům v zařízení a na cloudu,“ píše v příspěvku na blogu Navin Shenoy, viceprezident a generální manažer Client Computing Group Intelu.
O jakou přesně vzdálenost půjde zatím není známo.
Uživatelé také budou moci probudit PC z režimu spánku – jednoduchým zvoláním „Hey Cortana“.
Nyní Cortana funguje nejlépe, pokud jsou uživatelé velmi blízko počítače. Vývoj Intelu a Microsoftu však zřejmě technologii přiblíží konkurenčnímu Amazonu Echo, který rozeznává příkazy i z větší vzdálenosti.
Výhody této schopnosti budou podobné těm, kterými disponuje Echo. Uživatelé budou moci počítači říci, aby přehrál muziku nebo zjistil, jaké je venku počasí. Funkce bude ještě užitečnější až Microsoft vyvine své Windows PC centrály pro chytré domácnosti, díky kterým bude možné Cortanu využít k ovládání elektrických přístrojů a spotřebičů v domě.
Intel s Microsoftem pracuje na vícero projektech pro osobní počítače. Zapojil se také do „wire-free“ iniciativy, kde se využívá vysokorychlostní WiGig bezdrátového spojení k připojení periferií k počítači; pojem wire-free zde má značit počítač bez externích kabelů. Své prémiové paměti Optane hodlá Intel rovněž přizpůsobit osobním počítačům, a to ke konci příštího roku.
Výrobce serverových čipů se pouští také do sektoru LTE přijímačů, které hodlá instalovat do laptopů a hybridních tabletů; konečným cílem je přinést signál 5G do všech zařízení. Rozšíření 5G se předpokládá na rok 2020 a mohlo by přinést nové formy komunikace na krátké i dlouhé vzdálenosti. Intel pro 5G konektivitu momentálně vyvíjí modemy.
Velkým konkurentem Intelu v odvětví 5G zařízení bude Qualcomm, jehož ARM čipy budou rovněž dostupné pro Windows 10 počítače. Snapdragon 835 procesor chystaný pro PC má již modemy s podporou 5G integrované.


description: Když před více než padesáti lety prezentoval časopis Ohníček vizi budoucnosti, hrály si v ní děti s roboty a lidé s naprostou samozřejmostí ovládali počasí podle své potřeby. Takové vize tenkrát sahaly několik desítek let dopředu a dnes se velká část z nich opravdu stala skutečností. Doba se ale zrychlila a budoucnost, kterou si představujeme nyní, se může stát skutečností už za několik málo let, možná i několik měsíců. Jedním z hybatelů pokroku je přitom Internet věcí – fenomén, který zatím většina z nás vnímá jako zajímavou hračku, který ale zároveň dokáže posbírat obrovské množství dat využitelných prakticky ve všech oborech.

title: Internet věcí: Data dnes odesílají auta, zásuvky i osobní váhy


description: K eliminaci slepé skvrny své obrany potřebujete specializovanou platformu pro kontrolu přenosů SSL.

title: Najděte hrozby i v šifrovaných přenosech


description: Spolupráce je v posledních letech často používaným slovem, ale podle nového výzkumu společnosti Sharp jde v českých kancelářích spíše o přání než o realitu. Více než třetina pracovníků (38,4 %) uvádí, že jejich kolegové s nimi nesdílejí důležité informace; což znamená promarněný čas, zmeškané příležitosti a potenciální ztrátu zisku. 25 % lidí se domnívá, že sdílení informací v jejich kanceláři ve skutečnosti ztěžuje technologie.

title: Propojené technologie: Češi prohřešky svých kolegů nehlásí


description: Přinášíme ukázku metod a produktů, pomocí kterých mohou malé a středně velké firmy zlepšit své zabezpečení, aniž musejí vydávat nějaké další výdaje.

title: Zabezpečte se i bez peněz