description: Když je člověku pětačtyřicet, má mít dostatek soudnosti, aby nevěřil všemu, co slyší. Jinak ho takzvaná krize středního věku připraví o statisíce

title: Krize středního věku? Lež na lež

maintext:
Po zadním schodišti superobřího pódia v New Jersey, kde vpředu bušili Rolling Stones první takty předehry hitu Sympathy for the Devil, stoupali otec se synem. Zpěvák Mick Jagger, jenž se měl za vteřinku objevit v horním patře futuristické konstrukce a spustit svoji verzi převtělení v ďábla, vedl svého čtyřletého synka Jamese, aby si show při pohledu shora pěkně užil. Zatímco na příchod Jaggera seniora na druhé straně konstrukce čekalo na sto tisíc lidí, chlapec se v půli cesty -zhruba v desetimetrové výšce - začal bát. Otec ho popadl do náruče, seběhl s ním dolů a vrazil ho do ruky někomu z ochranky; pak vyběhl do patra právě včas, aby mohl nadšenému davu v řečené písni sdělit, že to byl on, kdo zavraždil cara Mikuláše i bratry Kennedyovy.
Přízrak staroby
Většina z nás nebere za koncert milion dolarů, takže naše starosti po čtyřicítce vypadají na první pohled trochu odlišně (historka pochází z roku 1989, kdy bylo dnešnímu siru Mickovi šestačtyřicet). Ve skutečnosti však skoro každý produktivní člověk podstupuje podobná dramata denně: jak zvládnout navzájem protichůdné povinnosti rodinné a pracovní ve chvíli, kdy sil přinejlepším nepřibývá a pátý či šestý křížek na krku vás tíží stále více, než si chcete přiznat? Když najednou vidíte, že už se nejspíš nestanete druhým vtělením Elvise Presleyho či Alberta Einsteina, že patrně budete až do konce života účetním a konec hypotéky je v nedohlednu? Nehledě na to, že váš případný úmysl svléci si na veřejnosti košili začíná být v rozporu se ženevskými konvencemi, váš sexuální život je jako porsche (taky žádné nemáte) a děti, kvůli kterým to všechno podstupujete, si vás nevšímají. Jaký to má smysl, ptáte se právem. A pořídíte si motorku. Hlučnou.
Tomuhle pokusu o nerovný boj s časem se obvykle říká krize středního věku - a je ještě produktivním, takže se nebojí zadlužovat. Problém je, že lidé v téhle věkové kategorii bývají relativně příčetní, takže j im nejde jen tak něco navěsit na nos jako puberťákům Hannu Montanu. Je třeba vymyslet něco, co je tne do slabého místa.
A tím místem je blížící se přízrak staroby.
Zde je třeba uvést věci na pravou míru: většina následujícího textu se zabývá iracionálním jednáním v korelaci se středním věkem u mužů. Má to dva dobré důvody: zaprvé ženy se dost možná lépe ovládají, takže jejich výstřelky jsou obtížněji vyjádřitelné řečí peněz; zadruhé autor je gentleman. Převaha amerických zdrojů je dána skutečností, že statisticky je téma v USA podstatně šíře i hlouběji zpracováno.
Smíšené výsledky
Výsledky marketingových strategií zacílených na lidi středního věku jsou prima pro makroekonomické ukazatele; spotřeba domácností stoupá, banky se jen prohýbají pod úvěry, HDP utěšeně roste a vůbec se dějí věci, jež těší ekonomy. Aktéři samotní se naopak vystavují riziku, že než se svou hlučnou motorkou dojedou do Prachatic, budou v lepším případě na mizině, v horším na prkně.
Fenomén krize středního věku, který podobné pitomosti zdárně živí, je naneštěstí nabitý účelově sestavenými polopravdami.
Je produktem dvou disciplín, jež si udělaly z práce s účelově sestavovanými polopravdami denní chleba, totiž psychologie a marketingu.
to skvělý obchodní artikl. Útočí na potenciálně nejlukrativnější segment populace: na lidi ve věku natolik pokročilém, že mají relativně vysoké příjmy i úspory, ale zároTím, co se s člověkem děje po čtyřicítce, se zabývali oba velikáni moderní psychologie, Sigmund Freud a Carl Gustav Jung. První z nich se domníval, že člověku začne v uvedeném věku docházet nevyhnutelnost vlastní smrti, což se stane hlavním motorem jeho příštího konání. Jungův analytický přístup razil pojem individuace, tedy procesu vyrovnání se s tím, č ím jsme, v protikladu k tomu, čím bychom být chtěli. Výraz krize nepoužíval k popsání takového stavu ani jeden z nich.
Od jejich dob se však stav věcí razantně proměnil. Heslo doby „chci všechno a chci to hned“ není na Západě 21. století výrazem absurdního hédonismu, nýbrž legitimním požadavkem sebevědomých mladých generací. Promítá se do ekonomické reality v podobě tlaku na zadlužování domácností i vlád ve jménu splnění všemožných „nároků“. Je slyšet v politice z radikálně levicových postojů, hnutími za lidská práva z 60. let počínaje a dnešními takzvanými bojovníky za sociální spravedlnost konče. A vrcholem všechnoateďismu je samozřejmě byznys.
Obchodní artikl
Trápí vás něco? Není to vaše chyba. Máte svaté právo zbavovat se věcí, které vám připadají nepříjemné, například příznaků stárnutí, praví tento nový étos. Jen tak shodou okolností zároveň není nic výdělečnějšího než lechtat zákazníkovo ego, aniž byste přitom mohli být přistiženi při lži.
Ne, nejste trapná narcistní kreatura, když si necháváte tvář opíchat botoxem, do lebky voperovat vlasy a z břicha vyoperovat sádlo; jste moderní muž, jenž o sebe řádně dbá. Osm a půl tisíce dolarů, prosím.
Variací na to téma je nesčetně. Kdepak, nejste prvotřídně zpovykaný hajzlík, jen trpíte syndromem XY. Prozac vám pomůže. Nikdo přesně nedokáže rozpoznat hranici, kdy je takové tvrzení ještě pravdivé a kdy ne; ajeho autor si toho je obvykle vědom lépe než vy. Rozdíl je vtom, že zatímco obvykle z takových účelově spravovaných polopravd profituje jen farmaceutický průmysl a přidružené (kvazi)zdravotnické obory, dobře řízená krize středního věku dá vydělat kdekomu (viz boxy).
Na lukrativnosti této krize nic nemění skutečnost, že vědecké poznatky o její samotné existenci jsou kusé a rozporuplné.
Už sám pojem střední věk je zavádějící: experti jej kladou někam mezi 40. a 60. rok života. Skutečnost, že například v Sieře Leone je průměrná očekávaná délka dožití 44 let, však dává tušit, že jde o kulturní konstrukt, nikoli o biologický fakt.
Jestliže sám střední věk je hypotetický, pojem krize již nebezpečně balancuje na hraně výmyslu. Skutečnost, že někteří lidé v padesáti letech blbnou, může mít mnoho důvodů. Harleye chtěl už od patnácti, ale až teď si ho může dovolit; poté, co rodinnou domácnost opustily děti, má najednou více času; jak postupuje jeho kariéra, už nemusí trávit v práci osmadvacet hodin denně devět dnů v týdnu; manželka už nevypadá jako v pětadvaceti, zatímco sekretářce pětadvacet je. Nic z toho nemusí souviset s žádnou krizí.
Konstrukt, nebo fakt?
Někteří střízlivější vědci (studií ústavu John D. and Catherine T. MacArthur Foundation Research Network on Successful Midlife Development z roku 1999 počínaje a letošní studií kanadské University of Alberta zveřejněnou v americkém časopisu Developmental Psychology konče) upozorňují, že koncept krize středního věku je přinejmenším nejistý. „Tradovalo se, že věk okolo padesátého roku je věkem opuštěného hnízda, stresu a starostí, chátrajícího zdraví, zkrátka krize středního věku“ citoval deník The Washington Post Gilberta Brima, autora prvně uvedené studie, „ale čím hlouběji jsme se do toho ponořili, tím zřetelněji jsme viděli, že celkem vzato lidé ve středním věku prožívají subjektivně lepší časy než kolem dvacítky.“
Letošní studie zase uvádí, že „zhruba třiadvacet procent lidí v USA zažívá něco, co popisují jako krizi středního věku, z nich asi třetina vykazuje známky psychologické krize v důsledku vnímání vlastního stárnutí“. (Ato je řeč pouze o západních zemích. Studie, které hledaly krizi středního věku v Indii a Japonsku, nic takového nenašly.)
To by vycházelo na nějakých osm procent lidí, kteří si stěžují na něco, co je nepříjemné lidem z 99,9 procenta. Zcela laickým odhadem lze říci, že to zhruba odpovídá procentu lidí, kteří si stěžují na to, že je příliš horko nebo příliš zima, že se na podzim zkracují dny a že na dovolené v Maroku bylo hnusný pívo a samej písek. A těch Maročanů tam bylo taky moc. Jinými slovy lze si stejně dobře myslet, že komu zcela chybí pokora při vnímání běhu světa, ten přivítá diagnózu „krize středního věku“ s otevřenou náručí. Proměna ufňukance v pacienta umí být blesková, jak potvrdí každý psychiatr (pokud zrovna nedostal grant na prokázání opaku).
Na druhé straně existují studie, které tvrdí, že krize středního věku je poj em s obsahem zcela reálným. Některé z nich nejsou absurdní. Když se ekonomové David Blanchflower a Andrew Oswald z britské University of Warwick jali zkoumat míru spokojenosti s během života, zjistili podivnou věc: „Ať už vezmete soubory dat zkterékoli příjmové skupiny z kterékoli země, zjistíte totéž: spokojenost se životem začne v dekádách po dvacítce klesat, kolem padesátky dosáhne nejnižšího bodu aod té doby zase postupně stoupá až do posledních let tak vysoko, že často (i když ne vždycky) předčí i úroveň z rané dospělosti,“ řekl Blanchflower v rozhovoru pro The Atlantic v roce 2014. Tento vzorec se rychle etabloval jako „křivka spokojenosti ve tvaru písmene U“.
V hlavní roli reklama
Ať už však termín krize středního věku existuje právem, či jen jako zástěrka, funguje to. Lidé přes reklamu a marketing odvádějí tak dobrou práci, že „některá jejich reklamní poselství dokážou krizi sama vyvolat“, píše americký evoluční zoolog David Bainbridge v knize Střední věk: Přírodní dějiny. Uvádí čtyři branže, které se na to přímo specializují.
První z nich jsou půjčky na auto poskytované zhusta i lidem, kteří by jinak
Když život vypadá jako U
Proslulá křivka ve tvaru písmene U profesora Blanchflowera: nejhůře je nám těsně po padesátce.
Míra spokojenosti se směřováním života (na škále 1-10; desítka znamená absolutní spokojenost) mohli mít s dalším zadlužením problém.
Obrázek luxusního kabrioletu s neméně luxusní blondýnou usazenou uvnitř ani netřeba doplňovat sdělením „tohle může být tvoje, když si vezmeš tu správnou půjčku“.
Muži v tom správném stadiu sebepochybování na takový inzerát reagují jako krysy na píšťalu.
Magazín Eligible, jeden z mnoha, které jsou pro řečenou cílovou skupinu šity na míru, cituje šéfa dealerů Chevroletu pro Novou Anglii: „Je snadné poznat mezi zákazníky chlapíka, kterého k nám přivedla krize středního věku. Přijede v dodávce a hodinu se dívá na corvetty. Protože k nám přijel osobně, víme, že jeho zájem je vážný.
Stačí málo a prodám mu, cokoli se mi zachce,“ popisuje zranitelnost takto nahlodaných mužů.
Jinou skupinu lákadel tvoří cestovní balíčky s různým obsahem - od extrémních adrenalinových zážitků až po sexuální orgie v takzvaných hédonistických letoviscích.
Je libo seskočit s lyžemi z vrtulníku, nebo raději návštěva lázní s vyhrazenou „místností na hraní“, kde je dovoleno vše, na co si vzpomenete, plus leccos z toho, na co normálně ani nepomyslíte? „Klíčové výrazy jsou seznam toho, co musím udělat, než umřu' nebo,čeho jsem za život dosáhl?',“ píše The Atlantic, „už samotné připomenutí smrtelnosti v reklamním textu může méně odolného čtenáře pošiouchnout k pokoušení štěstěny.“
Pak jsou obory, které ani nepředstírají, že by měly na práci něco jiného než uspokojování marnivosti lidí, kteří už jsou mladí hodně dlouho. Plastické operace nejmodernějšími technikami (od podchlazování tukových tkání až po laser), kosmetické salony a přidružená podnikání skvěle prosperují - mimo jiné proto, že stále častěji slouží kromě tradiční ženské klientely i mužům.
Laser i ultrafialové záření
Pro ilustraci - salon Numi Laser Spa v Bramptonu v kanadském Ontariu nabízí „proměnu tělesného vzhledu za použití laserového a ultrafialového záření“. Podle časopisu Eligible je muž - klient Numi Laser Spa v průměru o deset let starší a o sto tisíc dolarů bohatší než průměrná klientka. V představě, že budou najednou vypadat jako Tom Cruise před dvaceti lety, vyhledávají tito zámožní mužové plastické operace všeho druhu od liposukce přes odstranění popraskaných žilek až po umělé opalování v soláriích s individuálně nastavitelnými žárovkami.
S t ím souvisí vzájemně propojená odvětví fitness, doplňků stravy a přípravků proti impotenci (protagonisté zde dávají přednost termínu „ochrana pohlavního zdraví“, což může být matoucí). Pánové se věnují bojovým uměním, vzpírání a triatlonu, zatímco mezi dámami se největší oblibě těší aerobic, spinning, běhání a jóga.
Společným jmenovatelem těchto aktivit jsou kulaťoučké částky, které si za ně lze účtovat. Zatímco členství v běžném fitness klubu vyjde na 400 až 700 dolarů měsíčně, za vlastního kondičního trenéra můžete utratit až desetitisíce dolarů ročně, jste-li ten typ. Výrobci toho všeho, co máte spolykat, abyste byli fit na tartanu i pod peřinou, obvykle termín „krize středního věku“ užívají rovnou bez okolků v reklamních textech.
Kolega šimpanz
Vtip je v tom, že pokud má pravdu teorie o křivce životní spokojenosti ve tvaru U, k pozitivnímu obratu žádné z popsaných nákladných opatření nepotřebujete. Jestliže si připadáte, že jste na dně, máte statisticky vzato slušnou šanci, že zase bude lépe.
Pro ty, jimž statistika na náladě nepřidá, je tu ještě jedna dobrá zpráva: nejsme v tom sami. Chandru středního věku s námi sdílejí všichni nejvyšší primáti. Na pět set šimpanzů a orangutanů žijících v lidské péči v zemích od západní Evropy přes Singapur, Japonsko, Austrálii až po Spojené státy a Kanadu se stalo předmětem zkoumání stran toho, jak se (podle svých chovatelů a veterinářů) cítí. V přepočtu na dožití mají také krizi kolem čtyřicítky až padesátky. Jak šťastné myšlenky napadají orangutany a šimpanze na konečné vzestupné dráze U-křivky, o tom bohužel výzkum nehovoří. Snad někdy příště. •
Sportovní vůz: 50 tisíc dolarů a výš Není to zrovna originální, ale takový Porsche Boxster má všechno, co člověk v danou chvíli potřebuje: stahovací střechu, málo na tachometru a pouze dvě sedadla.
Na kolik nás přijde krize středního věku
Oblečení: 10 tisíc dolarů Vydat čtvrt milionu korun za velmi dobré boty a obleky býval kdysi v Česku problém. Dnes už se to dá zvládnout, jakkoli to bude v USA pořád snadnější.
Plastická operace a kosmetická péče: 5 až 20 tisíc dolarů Ženy již zdaleka nemají na tenhle obor monopol. Liposukce stojí běžně maličkost: pět tisíc dolarů. Ale pozor - chcete-li odebraný tuk použít k vypolstrování zadnice, přijde vás to na dvojnásobek. Kadeřnictví a kosmetická péče: 100 dolarů a výše Záleží samozřejmě na provedení, ale takový Bill Clinton se dostal do řečí, když se nechal na palubě Air Force One ostříhat za dvě stě dolarů. A to si vezměte, že se psal rok 1996 (a Monika Lewinská nebyla žádná velká výhra).
Zálet: 2664 dolarů Průměrná mimomanželská aféra trvá šest měsíců a vyjde muže na víc než 2500 dolarů, spočítala jakási britská firma studující zvyky Američanů. Ale to číslo je třeba brát s rezervou: zahrnuje jen výdaje na večeře a hotely. Jak je to se stárnoucími muži
Jsou v podstatě dva archetypy mužů - ti, které mají ženy rády kvůli tomu, kým jsou; a ti druzí, kteří musejí spoléhat na to, čím jsou. Pro které typy mužů je stárnutí těžší, je otázka; ale výsledky jsou viditelné na první pohled.
1. Přitažliví stárnoucí muži s ekvivalentními protějšky stejného věku se dovedli usadit a umějí stárnout. Pokud vyměnili partnerky v této kohortě, a to se může stát, je to možné interpretovat jako hledání šťastné polohy na stejné U-křivce.
2. Kdysi přitažliví stárnoucí muži s velmi atraktivními mladými ženami se nedovedli usadit, ale muselo se jim ekonomicky dařit. Potomek s novou partnerkou je pravděpodobně vlastní, stejně tak jako únava z neustálého dohánění věku.
3. Chlap, který nebyl atraktivní snad ani jako kojenec v očích své matky a je na dně U-křivky, s hezkou mladou partnerkou -to je „bohatý stařec“. Kombinace, jež se vyskytuje v celých dějinách lidstva, napříč všemi časy i kulturami. Nikdy nebyl populární a nic dobrého ho geneticky - bez důsledné ochrany eunuchů - samozřejmě nečeká.
4. Zbytek typologie je civilizačně obvyklý -to jsme my, kteří svoje U-křivky prostě nějak zvládneme a budeme se těšit na vnoučátka.
5. Jedna kombinace ovšem schází: jen obtížně se hledá krásná stárnoucí žena s mladým šeredou, na první pohled blbým a nemajetným, po boku. V takové kombinaci musejí existovat nějaké značné přednosti nám ostatním dosud utajené.
Životní pojistka: 18 tisíc dolarů Aktivity spojené s reakcí na krizi středního věku sice nezastavují stárnutí, ale mohou je velmi rychle zkrátit. Na pojistce se to nejspíš podepíše. Rozvod: 20 tisíc dolarů Tady někde začíná cena rozvodu v případě, že se manželé nedohodnou. Existuje slušná pravděpodobnost, že pokud je rozvod důsledkem iracionálního jednání (jaké s sebou krize středního věku přináší), nejspíš se nedohodnou. V Česku bude cena začínat níže, ale nespoléhejte na to. Tetování: 200 dolarů Jste fakt divocí a potřebujete to ukázat celému světu? Vytáhněte drobné a připravte se na pár desítek hodin bolesti. Připomínat, že se tetování odstraňuje jen obtížně, nepříjemně a draho, je v tuto chvíli nejspíš zbytečné.
Deset vozů pro střední věk - • Ford GT Supercar Cena v základním provedení: 400 000 USD Pronájem: 6000 USD/měsíc 0-100 km/h za 3 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 8 000 000 USD
- • Lamborghini Huracan Cena v základním provedení: 240 745 USD Pronájem: 3600 USD/měsíc 0-100 km/h za 2,5 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 4 820 000 USD
- • Ferrari 458 Italia Cena v základním provedení: 243 900 USD Pronájem: 3650 USD/měsíc 0-100 km/h za 3 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 4 878 000 USD
Acura NSX Cena v základním provedení: 157 800 USD Pronájem: 2700 USD/měsíc Doporučená minimální výše majetku: 3 156 000 USD
- • McLaren 570S Coupe Cena v základním provedení: 184 900 USD Pronájem: 3100 USD/měsíc 0-100 km/h za 3,2 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 3 700 000 USD
- • Porsche 911 Cena v základním provedení: 85 295 USD Pronájem: 1300 USD/měsíc 0-100 km/h za 3,6 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 1 706 000 USD
- • Ranger Rover Sport HSE SuperCharged Cena v základním provedení: 112 000 USD Pronájem: 1841 USD/měsíc 0-100 km/h za 4,3 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 2 224 000 USD
- • Maserati Ghibli Cena v základním provedení: 71 850 USD Pronájem: 1154 USD/měsíc 0-100 km/h za 4,7 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 1 437 000 USD
Tesla Model S Cena v základním provedení: 71 100 USD Pronájem: dosud se běžně nepronajímá 0-100 km/h za 2,8 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 1 422 000 USD
- • Chevrolet Corvette Cena v základním provedení: 56 395 USD Pronájem: 952 USD/měsíc 0-100 km/h za 3,7 vteřiny Doporučená minimální výše majetku: 1 128 000 USD


description: Obvodní soud pro Prahu 6 dnes vrátil k došetření kauzu nákupu letadel CASA pro českou armádu. V případu figuruje bývalá ministryně obrany Vlasta Parkanová a bývalý šéf ministerské sekce vyzbrojování Jiří Staněk. Podle Parkanové postup soudu znamená potvrzení faktu, že návrh byl už od počátku nezpůsobilý.

title: Kauza CASA se bude došetřovat

fasttext_language: cs


description: V Tančícím domě, nejznámější porevoluční stavbě v Praze, byl dnes otevřen čtyřhvězdičkový hotel. Hostům nabízí kromě luxusního ubytování možnost pobývat uvnitř stavby, kterou většina turistů obdivuje pouze zvenčí. Z většiny pokojů je vidět na Pražský hrad. Pokoje jsou ve dvou patrech domu.

title: V Tančícím domě je hotel. Nabízí luxusní nocleh a výhled na Hrad

maintext:
„Máme od majitele budovy smlouvu na deset let. Pokud se přibližně za dva roky ukáže, že vybudovat v Tančícím domě hotel byl dobrý nápad, budeme uvažovat o jeho rozšíření,“ řekl bývalý fotbalista Vladimír Šmicer, který je investorem hotelu.
Tančící dům stojící na pražském Rašínově nábřeží slaví letos 20 let od svého vzniku. Světově známou budovu postavili architekti Frank O. Gehry a Vlado Milunič mezi lety 1994 a 1996. Za dvě desítky let Tančící dům nasbíral řadu ocenění a stal se jednou z nejfotografovanějších staveb Prahy. Od prosince 2013 budovu vlastní Pražská správa nemovitostí.
Dům stojí na místě, kde byla proluka po bombardování. Začátkem 90. let přišli s myšlenkou její zástavby Milunič spolu s tehdejším prezidentem Václavem Havlem. Původně se počítalo s domem s převážně kulturní náplní, obchody či občerstvením. Těžké však bylo najít investora, stavbu nakonec financovala Nationale Nederlanden, dnes ING, a sloužila především jako kanceláře. Za nápadem otevřít hotel ale částečně stojí i náročné hledání nájemců, neboť kancelářských prostor v Praze stále přibývá. Také hotelových kapacit má hlavní město dost, nicméně podle lidí z oboru stále chybějí kapacity vyšších kategorií.
(Zdroj: ČTK)
„Hlavní idea byla hotel v tomto domě. Pokud by to nebyl Tančící dům, asi by se pro hotel společníci nerozhodli, jiný hotel nehledali,“ popsala dnes hlavní devizu nového hotelu jeho manažerka Ivana Peterková. Inspirovali se i podobnými koncepty v zahraniční, kdy je možné přespat ve významné památce starší i moderní architektury. „Chtěli Tančící dům vrátit do života,“ řekla. Při přípravě hotelu se nedělaly žádné dostavby či přístavby, a nebylo tedy třeba ani konzultací s architekty, uvedla.
Hotel má 21 pokojů, chce cílit na turisty, obchodníky, filmové produkce i na českou klientelu. Ve věžích jsou až 70 metrů čtverečních velké apartmány s přímým výhledem na Pražský hrad. Tyto dva nejluxusnější apartmány v obou věžích se jmenují Ginger Royal Suite a Fred Royal Suit. Dvě věže domu připomínají postavy tanečníků, proto se mu někdy říká Ginger a Fred podle tanečníků Ginger Rogersové a Freda Astaira. V hotelu už bydlí hosté od srpna. Cenově se podle Peterkové bude po době, kdy se hotel zavádí na trhu, blížit kategorii pěti hvězdiček.
Budova slouží jako galerie, je tam také administrativní centrum, restaurace a turisticky frekventovaná vyhlídka na střešní terase s Glass Barem a unikátní podívanou na Hrad a panorama Prahy.
Čtěte dále:


description: Mezinárodní ratingová agentura Standard & Poor's dnes zlepšila výhled úvěrového ratingu Ruska z negativního na stabilní. To znamená, že v dohledné době už nečeká jeho zhoršení. Samotnou známku, která hodnotí schopnost země splácet závazky, agentura ponechala na BB+, tedy na nejvyšší příčce takzvané spekulativní kategorie.

title: Rusko se dočkalo zlepšení výhledu úvěrového ratingu


description: Ve věku 93 let dnes zemřel bývalý izraelský prezident Šimon Peres. Státník prodělal před dvěma týdny mrtvici a od té doby byl v kritickém stavu. V úterý se jeho stav prudce zhoršil, lékaři zjistili, že utrpěl nevratné poškození mozku. Peresovi dnes vzdávají hold politici z celého světa. Na páteční pohřeb dorazí mimo jiné americký prezident Barack Obama, britský princ Charles či papež František.

title: Zemřel bývalý izraelský prezident Šimon Peres

maintext:
Izraelský rozhlas uvedl, že Peres zemřel v 03:40 místního času (02:40 SELČ) v Tel Avivu. Vzhledem k vysokému věku měl již delší dobu zdravotní problémy. Na začátku roku byl po slabším infarktu hospitalizován a asi týden před mozkovou příhodou mu lékaři voperovali kardiostimulátor.
Kromě jiného byl Peres dvakrát premiérem, v letech 2007 až 2014 pak hlavou státu. V roce 1994 spolu s tehdejším izraelským premiérem Jicchakem Rabinem a palestinským předákem Jásirem Arafatem získal Nobelovu cenu za mír za historickou mírovou dohodu s Palestinci.
Izraelský premiér Benjamin Netanjahu dnes Perese ocenil jako „vizionáře s pohledem upřeným do budoucnosti“. „Pracoval až do konce svých dní na usmíření s našimi sousedy, které by vedlo k lepší budoucnosti našich dětí,“ dodal.
Kvůli Peresově úmrtí se dnes dopoledne koná mimořádné zasedání izraelské vlády. Státní pohřeb se uskuteční v pátek, ještě předtím bude zesnulý vystaven v budově izraelského parlamentu (Knessetu).
Na smuteční ceremonii dorazí státníci z celého světa, mimo jiné kanadský premiér Justin Trudeau, německý prezident Joachim Gauck, francouzský nejvyšší představitel François Hollande či rumunský prezident Klaus Iohannis.
Palestinský Hamas vyjádřil nad úmrtím Perese radost Palestinské radikální hnutí Hamas vyjádřilo radost nad dnešním úmrtím bývalého izraelského prezidenta Šimona Perese. Mluvčí Hamasu Samí abú Zuhrí agentuře AP řekl, že „Palestinci jsou šťastní, že zemřel zločinec, který způsobil prolévání jejich krve“. Hamas je Spojenými státy a mnoha dalšími zeměmi považován za teroristickou organizaci. Naopak palestinský prezident Mahmúd Abbás označil Peresovu smrt za velkou ztrátu pro region.
„Šimon Peres byl posledním zbývajícím izraelským představitelem, který stál u počátku okupace. Jeho smrt je ukončením jedné etapy v historii této okupace a začátkem nové fáze slabosti,“ dodal Zuhrí bez bližších podrobností.
Exprezidenta ve svých prohlášeních oceňují politici mnoha zemí. Obama vyzdvihl Perese jako státníka, jehož úsilí o bezpečnost Izraele a o mír vycházelo z jeho neotřesitelného morálního základu a z nepolevujícího optimismu. Podle Obamy zhaslo s Peresovým úmrtím jedno světlo, ale naděje, kterou přinesl, bude žít navěky.
Podle šéfky diplomacie Evropské unie Federiky Mogheriniové Peres „nikdy neztratil naději na mír a nepřestal pracovat na tom, aby se tato naděje stala skutečností“. „I v těch nejtemnějších chvílích byly jeho vtip, ironie a umíněná snaha o dialog zdrojem inspirace pro mnoho lidí po celém světě, včetně mě,“ prohlásila Mogheriniová. „Prezident Peres věřil, že nejlepším způsobem, jak sloužit izraelskému státu a jak zajistit bezpečí izraelského lidu, je mír s Palestinci. Můžeme jen uctít jeho památku závazkem, že přispějeme k usmíření a naplníme jeho vizi dvoustátního řešení,“ dodala.
Podle Billa a Hillary Clintonových přišel Izrael o vůdce, který „od svého narození až konce svých dní bojoval za bezpečnost Izraele a za jeho rozkvět“. Byl „géniem s velkým srdcem; využíval své dary k tomu, aby nastínil budoucnost tvořenou usmířením, nikoli konfliktem“, dodali manželé Clintonovi.
Prezidenti Německa a Francie Joachim Gauck a François Hollande vyzdvihli úsilí, které Peres věnoval dosažení míru s Palestinci.
„Šimon Peres ovlivnil Izrael tak jako žádný jiný politik. Sloužil své zemi v různých funkcích, s pevnými zásadami, pokud šlo o bezpečnost Izraele, a se silnou vůlí, když šlo o pokrok mírového procesu s Palestinci,“ reagoval Gauck. „Navzdory zvěrstvům (nacistů) vůči jeho rodině při holokaustu, Šimon Peres nabídl Němcům ruku. Za tento postoj mu jsme velmi vděční,“ uvedl také německý prezident.
Hollande označil Perese za jednoho z „nejhorlivějších obránců míru“ a za opravdového přítele Francie. „Šimon Peres od nynějška patří k historii, která mu byla společníkem v jeho dlouhém životě,“ uvedl také francouzský prezident.


description: Británie je proti vytvoření evropské armády či společného vojenského velení. Takový krok by podkopával Severoatlantickou alianci (NATO), řekl u příležitosti neformálního jednání ministrů obrany členských států Evropské unie britský ministr Michael Fallon. Podle generálního tajemníka NATO Jense Stoltenberga ovšem silné NATO a silná společná evropská obrana nejsou v rozporu. Užší spolupráci v obranné a bezpečnostní politice prosazuje mimo jiné Německo.

title: Evropská armáda rozděluje spojence. Britové jsou proti


description: Městský soud v Praze nařídil zakladateli firmy Oleo Chemical Kamilu Jirounkovi, aby uhradil 109 milionů korun spolumajiteli firmy Ravak Jindřichu Vařekovi. Dva týdny staré rozhodnutí je pravomocné. Na Jirounkovi navíc je, aby Vařekovi uhradil patnáctiprocentní úrok z prodlení.

title: Velká prohra šéfa Oleo Chemical. Má zaplatit přes sto milionů

maintext:
Jirounek se k věci pro týdeník Euro vyjádřil stručně: „Až přijde písemné vyhotovení rozsudku, budeme podávat dovolání (dovolání k Nejvyššímu soudu nemá nicméně odkladní účinek - pozn. red.), protože odvolací soud se stejně jako soud nalézací vůbec nezabýval mými argumenty. Do té doby nechci případné detaily dalších právních kroků řešit přes média.“ Jindřich Vařeka starší, který si rozsudek vyslechl osobně, se komentáře zdržel úplně.
Spor obou mužů má kořeny v letech 2009 a 2010, kdy majitelé koupelnářské firmy Ravak poskytli Jirounkovi peníze na rozjezd linky kyselé esterifikace, která dokáže produkovat bionaftu z těl uhynulých zvířat, neboli kalifátu. Jirounek peníze nevrátil s tím, že si proti půjčce započetl směnku, na jejímž základě mu Vařeka měl údajně vyplatit zhruba stejně vysokou částku. Už na jaře ovšem jeho tvrzení odmítl Obvodní soud pro Prahu 5 a nyní odvolací instance toto rozhodnutí potvrdila.
Pře přerostla i do trestněprávní roviny, byť tady je situace zatím poněkud nepřehledná. Za půjčky z let 2009 a 2010, respektive za zfalšování zmíněné směnky, poslal Jirounka letos v dubnu středočeský krajský soud na osm let do vězení. Bylo to přitom už jeho druhé rozhodnutí ve věci. Poprvé zakladatele Olea Chemical obvinění zprostil, ovšem vrchní soud mu případ znovu vrátil na stůl. Nyní bude vrchní soud rozhodovat o věci podruhé.
Soudy se navíc zabývají i stošedesátimilionovou půjčkou, kterou Jirounek dotal od vedení Ravaku v roce 2008. Tady je situace opačná. Pražský městský soud poslal Jirounka za úvěrový podvod na pět let za mříže, ovšem vrchní soud letos v únoru toto rozhodnutí zrušil a nyní se čeká na opětovné rozhodnutí prvoinstančního soudu.
Přečtěte si exkluzivní rozhovor s nedávno odsouzeným Markem Dalíkem:
Marek Dalík: Můžu si za to sám
Čtěte dále:


description: Již tradiční společné zasedání české a slovenské vlády se uskutečnilo v pondělí v Bratislavě. Jednalo se zejména o spolupráci v infrastruktuře, obraně i postupu při vyjednávání o brexitu. Řeč padla také na přípravu kulturních akcí v souvislosti s důležitými výročími české a slovenské historie v roce 2018.

title: Skončilo zasedání vlád ČR a SR, tématem doprava, brexit i oslavy výročí

maintext:
Česká vláda plně podporuje slovenské předsednictví Evropské unii, řekl premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD) na úvod společného zasedání. Předsedu slovenského kabinetu Roberta Fica (SMER) ocenil za organizaci zářijového summitu unijních zemí a vyzdvihl vzájemné vztahy obou zemí, které podle něj mohou být v současné Evropě pozitivním příkladem.
Sobotka prohlásil, že společné zasedání obou vlád, které se konalo počtvrté, považuje za výraz nadstandardního přátelství Česka a Slovenska. „Je v evropském kontextu výjimečné a je jedinečnou platformou k jednání o věcech, které nás spojují,“ dodal český premiér.
Proti diskriminaci pracovníků po brexitu
Česká republika i Slovensko jsou proti tomu, aby Británie po odchodu z EU měla zajištěn přístup na unijní trh, zatímco občané unie by byli na tom britském byli diskriminováni, shodli se premiéři. Stejný názor mají rovněž v tom, že by Londýn měl vyjednávat podmínky brexitu s EU jako celkem, nikoliv se některými členy jednotlivě.
„Je pro nás do značné míry nepřijatelná představa, která se čas od času objevuje ve spekulacích, že by snad Británie měla mít zajištěn přístup na evropský trh a na druhou stranu by nebylo zajištěno rovné zacházení se zaměstnanci ze zemí Evropské unie, kteří dnes v Británii pracují,“ řekl Sobotka s tím, že Praha má zájem na tom, aby Británie zůstala co nejblíže Evropě a aby bylo možné s Británii volně obchodovat.
Podobný názor zastává podle Fica i Slovensko. „Nedokážu si představit, že by výsledkem odchodu Británie z Evropské unie mělo být vytvoření nějaké druhé kategorie lidí s jinými právy. Budeme tvrdě bojovat za práva těchto lidí. Myslíme, že musejí dostat všechna práva a náležitosti, která jim patří,“ řekl Fico.
Projekty v infrastruktuře
Obě země budou pokračovat v naplňovaní společných projektů v oblasti infrastrukturních propojení a ochrany vzdušného prostoru. „Máme nadále otevřených několik projektů, je to především dálniční propojení a rekonstrukce železničního koridoru,“ řekl Fico.
Česká i slovenská vláda chtějí nadále podporovat projekty silničního propojení Zlínského a Trenčínského kraje, jakož i z Frýdku-Místku do Žiliny. V oblasti železniční dopravy je plánovaná modernizace koridoru z Břeclavi přes Bratislavu do jihoslovenského Štúrova.
Společné nebe
Smlouva o společné ochraně vzdušného prostoru by podle Sobotky mohla být podepsána do konce roku. „V tuto chvíli je dohoda ve fázi, kdy už může být dokončena,“ uvedl. Projekt takzvaného společného nebe ovlivní i rozhodnutí slovenské vlády o tom, jaké stroje bude země využívat při ochraně vzdušného prostoru. Ve hře je jak prodloužení životnosti stávajících letounů MiG-29, tak pronájem stíhaček JAS-39 Gripen.
Ve společném prohlášení se premiéři obou zemí shodli, že v oblasti modernizace armád existuje prostor pro další posilování spolupráce zejména v oblasti nákupu a modernizace bojových vozidel.
Plánování velkých oslav
Slovensko a Česko také připravují společné oslavy kulatého výročí vzniku Československa (1918), pražského jara (1968) a vzniku samostatných států (1993). U příležitosti společného zasedání vlád podepsali zástupci šesti kulturních institucí z ČR a Slovenska memorandum o spolupráci při přípravě kulturních akcí.
„Tři výročí jsou důvodem pro to, abychom na úrovni našich kulturních institucí a občanské společnosti připravili program oslav,“ řekl Sobotka.
Tradice společných zasedání české a slovenské vlády začala v roce 2012 v Uherském Hradišti a Trenčíně, v dubnu 2014 následovalo setkání ve Skalici, naposledy se oba kabinety setkaly loni v květnu na jihomoravském zámku Valtice. V podobném formátu česká vláda zasedá rovněž s vládami Polska a Izraele, obě země už letos navštívila.
Fico i Sobotka se dohodli také na dalším společném zasedání české a slovenské vlády, které bude v příštím roce hostit Česká republika. V ČR by se v roce 2017 mělo uskutečnit rovněž jednání české a slovenské tripartity, kterou tvoří zástupci vlád, odborů a zaměstnavatelů.
Dále čtěte:
Nový vítr? Podnikatel Štefunko může rozhýbat slovenskou politiku
Úkol bratislavského summitu: diagnóza EU
Vláda schválila rozpočet na rok 2017, zadluží se o 60 miliard


description: Akcie výrobců luxusního zboží klesají, stejným směrem zamířily cenné papíry banky Wells Fargo

title: Ruce pryč od banky

maintext:
Under Armour
Akcie výrobce sportovního oblečeni Under Armour ztratily od začátku roku zhruba osm procent ze své hodnoty. Vzhledem k ziskům ne jsou cenné papíry rozhodně levné, nicméně firma Under Armour dokázala za pouhých dvacet let uspět na americkém trhu, kde je dvojkou za gigantem Nike. A nyní plánuje prorazit na asijských trzích včetně Cíny, přičemž jí má pomoci basketbalová hvězda Steph Curry.
Dobra rada: Under Armour proniká stále více na nové trhy, o čemž se mohou přesvědčit i tu zemští spotřebitelé. Před pár lety nebyla značka v Česku vidět, a dnes se běžně potkává ve fitkách. V případě úspěchu na čínském trhu mohou akcie společnosti zažít ještě pořádný růst nahoru.
Wells Fargo Americký bankovní kolos Wells Fargo zažil v po sledních dnech velký pokles hodnoty, když vyšlo najevo, že jeho zaměstnanci otevřeli bez sou hlasu klientů přes dva miliony bankovních Účtů. Investiční legenda Warren Buffett v důsledku toho přišel během pár dnů o 1,4 miliardy dolarů kvůli sázce na akcie banky, které provedla jeho společnost Berkshire Hathaway. Dobra rada: Americké úřady již sice bance Wells Fargo napařily pokutu 185 milionů dolarů ale tím problémy bankovního domu zdaleka ne končí. Tlak na zaměstnance ve snaze zvýšit zisky může zle pošramotit jeho pověst, což by mělo na jeho hospodaření daleko větší dopady než pokuta. Investoři by proto měli raději dát od banky ruce pryč a pečlivě sledovat, jak se budou vyvíjet počty Účtů a klientů. Akcie Wells Fargo se potápějí (vývoj cen akcií za poslední měsíc, v USD)
Výrobci luxusního zboží Producenti drahých kabelek, hodinek a jiných módních doplňků zažívají horší časy. Kvůli propadu zájmu o luxus a zvýšené konkurenci jim klesají zisky. Provozní zisk skupiny Richemont, kam patří značky Cartier nebo například Dunhill, se za posledních šest měsíců snížil o 45 procent ve srovnání s minulým rokem. Lídr v luxusu - firma Hermes -pak zrušil celoroční cíl růstu tržeb ve výši osmi procent, na což akcie zareagovaly poklesem. Dobrá rada: Na globálním trhu je podle samotných zástupců luxusních značek přebytek zboží, které láká světové boháče. Poptávku pak nepříznivě ovlivňují potíže rozvíjejících se trhů, kolísavost na finančních trzích i nejistota ohledně amerických voleb. „Jsme toho názoru, že současné nepříznivé podmínky se pravděpodobně nezmění v blízké budoucnosti,“ uvedla společnost Richemont. Investoři by proto měli být ohledně akcií producentů luxusního zboží nanejvýš opatrní. Pád akcií Hermes International (vývoj ceny akcie za poslední týden, v eurech)
O autorovi| Vladan Gallistl, gallistl@mf.cz


description: Světové ekonomické fórum vydalo žebříček největších dluhových hříšníků světa. Česko si vede průměrně, mezi nejzadluženější státy patří vedle Řecka nebo Itálie také USA a Japonsko.

title: 10 nejzadluženějších zemí světa: o překvapení není nouze


description: Jihokorejský Hanjin Shipping se právě blíží vlastní likvidaci. Další bankroty mezi přepravci kontejnerů budou podle analytiků následovat

title: NEJVĚTŠÍ REJDAŘ BANKROT

maintext:
Příliš mnoho lodí, moc málo obchodu.
Takto lapidárně začal svůj nekrolog věnovaný sedmému největšímu rejdaři mezi kontejnerovými přepravci (zajišťoval až osm procent obchodu mezi USA a jihovýchodní Asií) týdeník The Economist. Na přelomu srpna a září uvízlo v přístavech a na volném moři skoro sedmdesát lodí se zbožím za 14,5 miliardy dolarů, námořníkům se hlady třásly ruce a báli se každého dalšího rána. První zářijový týden vzaly Hanjin Shipping pod ochranu před věřiteli soudy v Jižní Koreji a USA, čímž začal největší bankrot mezi rejdaři v dějinách námořní přepravy, protože objemem překonal krach United States Lines z roku 1986.
Z přepravců kontejnerů jsou dnes v červených číslech všichni, ale podle serveru Quartz se ukazuje, že rozsudek Hanjinu ajeho (pravděpodobným) následovníkům byl napsán prakticky již v roce 2010, a to v Kodani. Tehdy se jednička mezi přepravci Maersk Line odhodlala rozjet hazardní hru s obřími loděmi (tzv. mega-ships) a nechat menší hráče na trhu, aby se udlužili k smrti. Osud vlastního čebolu, jak se v Jižní Koreji říká rodinným konglomerátům typu Hyundai nebo Samsung, nakonec zpečetila Korejská rozvojová banka, když jako největší věřitel Hanjinu oznámila, že už dále nebude hradit jeho dluhy v celkové výši 5,5 miliardy dolarů.
Vzestup a pád Hanjinu
Skupina Hanjin se v minulosti s vážnými problémy potýkala často, takže není vyloučeno, že svůj klenot ještě nějakým zázrakem vykoupí. V roce 1945 ji zakládal Čcho Čung-hun s jedním náklaďákem a obsluhoval hlavně americké základny. O tři desítky let později se jeho klan cítil natolik silným, že si pořídil vlastní firmu Hanjin Container Lines, mohutně investoval do její flotily a vyslal ji na světové oceány.
Kombinací nízké cenové nabídky, stavby vlastních přístavních překladišť (tzv. terminálů) s návazností na železnici (svého času jich měla asi deset, přičemž ten v kalifornském Long Beach byl v 90. letech největším v USA) a ekonomicky výhodné „kyvadlové“ dopravy mezi jihovýchodní Asií, Evropou a Severní i Jižní Amerikou se zhruba před dvaceti lety stala čtvrtým největším přepravcem kontejnerů na světě.
Následující dvě dekády už tak slavné nebyly. Na konci 90. let Hanjin málem položila asijská měnová krize v kombinaci s rekordní pokutou 445 milionů dolarů od státu za daňové úniky. O dva roky později všechny přepravce postihly teroristické útoky z 11. září, které nadlouho uzavřely většinu amerických přístavů a poslaly ceny kontejnerové přepravy prudce dolů. Už tenkrát činil poměr dluhu k vlastnímu jmění u Hanjinu 10 : 1, což se dodnes nezměnilo.
Společnost čelila ostré kritice za zkostnatělou hierarchickou kulturu, která pravidelně zvýhodňuje členy rodinného klanu ve vedení „čebolu“ a silně odrazuje manažery na nižších postech od toho, aby jejich pošetilým nápadům kladli odpor.
Takže během poslední hospodářské krize se společnost Hanjin Shipping dostala do červených čísel a od té doby z nich už nevylezla.
Nástup mega lodí
Na první pohled to vypadá, že Hanjin Shipping porazily jen tržní síly, protože nabídka kontejnerové přepravy několik let silně převyšuje poptávku (viz graf) - především kvůli stagnujícímu růstu v Číně a přesunování výroby západních firem na místní trhy (příkladem může být General Electric, ale také Škoda). Cena přepravy kontejneru ze Šanghaje do Evropy tak od léta 2014 do léta 2016 klesla na polovinu.
Pád Hanjinu ji sice koncem srpna poslal zpět na původní hodnoty, ale tento vývoj vydrží maximálně do konce roku, shodují se experti. Ztráty hlásí 11 z 12 největších přepravců na světě (viz přehled). Ne každý ovšem tratí stejně - zatímco Maersk na jednom kontejneru za rok prodělává asi 11 dolarů, Hanjin a další menší přepravci musejí odepsat až stovku. Ze skály je tlačí již zmíněný ďábelský plán vzešlý z hlav firmy Maersk Line před šesti lety.
Dánové si tehdy objednali u loďařů prvních několik obřích lodí, na něž dokážou díky dobré logistice naložit až 18 tisíc kontejnerů. Pomocí PR strategie Triple E („třikrát e“), která mega lodě prezentovala jako ekonomické, energeticky šetrné a environmentálně přátelské, a též díky vysokým cenám ropy počátkem dekády získala půjčky od evropských bank, jež byly ochotné financovat až 70 procent ceny lodě při nákupu. Načasování se zdálo ideální, protože loďaři tehdy stavěli za nejnižší ceny za desítky let. Cíl byl jasný - konkurence buď prohraje v cenové válce, anebo bude muset učinit stejný krok, což ji vzhledem k zadlužení smrtelně oslabí.
Ale takhle přímočaře to celé neproběhlo.
Konkurence si obří lodě sice nakonec pořídila také, protože banky půjčovaly mnohem ochotněji, než se čekalo. Zároveň vytvořila aliance s nejužší možnou spoluprací (na pokraji antitrustového zákona), když se o mega lodě v podstatě dělila pomocí klauzule o využívání „prázdných slotů“, takže jich nemusela vlastnit rovnou deset jako Maersk, nýbrž jí postačily tři nebo čtyři. I tak ovšem nově vzniklá plavidla vytlačila nabídku volných kontejnerů vysoko nad poptávku, když současně začal cenový pád ropy, což zlevnilo leteckou a silniční přepravu.
Soumrak čebolů
Hazardní plán nakonec začíná fungovat, jenže trochu jinak, než si jeho tvůrci představovali. Ukrojil jim totiž skoro desetinu obratu z byznysu za 170 miliard dolarů ročně a poslal všechny do červených čísel. Zároveň způsobil vážné potíže německým i asijským bankám, které dnes odepisují ztráty v řádu stovek milionů dolarů z nedobytných pohledávek.
Ekonomická teorie podobné procesy nazývá „kreativní destrukcí“, na jejímž konci přežijí jen majitelé největších kapes.
Společnost Hanjin Shipping doplatila na zmíněný vysoký poměr dluhů vůči jmění - zároveň je ale jasné, že ji hodila přes palubu i vláda v Soulu prostřednictvím Korejské rozvojové banky. Za nejvážnějšího zájemce o úctyhodnou flotilu lodí Hanjinu - včetně nákladních čítá až 200 plavidel, z toho skoro stovku kontejnerových - a také terminály od USA po Japonsko je označován druhý největší lodní přepravce Hyundai Merchant Marine. Namísto vykupování dluhů dvou skomírajících rejdařů se vláda rozhodla pro jednoho národního šampiona, totiž toho, který dlužil méně.
Konsolidace trhu prý bude pokračovat, protože chuť vykupovat majetek potopených konkurentů prý velkým hráčům ještě chvíli vydrží, tvrdí expert Olaf Merk. I když je zároveň jasné, že nemalou část vlastních lodí budou muset s velkými ztrátami prodat, aby nabídka konečně srovnala krok s poptávkou. Teoreticky mohou soudy ještě povolit reorganizaci společnosti Hanjin Shipping, když bude mateřský koncern Hanjin - dnes se dělí na Hanjin Shipping, Hanjin Transportation, Korean Air a Korea Airport Service -ochoten do své pobočky mohutně investovat.
Skoro všechny čeboly dnes ale v Koreji čelí různým skandálům a pravděpodobnějším vývojem se jeví rozdělení konglomerátu na několik firem.
Hrozí mimo jiné i vyšetřování kvůli korupci - bývalá předsedkyně správní rady z kritických let 2007 až 2014 a zároveň vdova po jednom ze zakládajících členů rodiny Čchoi Jun-jongová byla obviněna ze zneužití informací (tzv. insider tradingu), když den před zveřejněním prvních špatných zpráv a následným pádem ceny akcií prodala celý svůj podíl v koncernu. Trnitá cesta se dnes vine nejen před přepravci, ale i před bankami držícími jejich půjčky a též všemi jihokorejskými čeboly, jež mohou čekat další salvu domácí kritiky. •
Během poslední hospodářské krize se společnost Hanjin Shipping dostala do červených čísel a od té doby z nich už nevylezla. Ekonomická teorie podobné procesy nazývá „kreativní destrukcí“, na jejímž konci přežijí jen majitelé největších kapes.


description: Německý řetězec supermarketů Lidl, který v Česku provozuje 230 prodejen, plánuje expanzi na americký trh. Převážně na východním pobřeží chystá během následujících dvou let otevřít až 150 obchodů.

title: Lidl expanduje do USA. Otevře 150 prodejen


description: Pražští radní dnes odvolali ředitele Institutu plánování a rozvoje (IPR) Petra Hlaváčka. Dočasným vedením IPR pověřili jeho zástupce Ondřeje Boháče. Důvodem odvolání z funkce bylo podle náměstkyně primátorky Petry Kolínské (SZ/Trojkoalice) zpoždění přípravy Metropolitního plánu. Hlaváček se stal ředitelem IPR v únoru 2015. IPR je příspěvkovou organizací hlavního města, která má na starosti mimo jiné územní plánování. Opoziční TOP 09 označila krok za šikanózní a destruktivní.

title: Hlaváček jako šéf IPR skončil. Důvodem je zpoždění územního plánu


description: Na hranicích se Slovenskem dnes brzy ráno začalo cvičení policie, vojáků a celníků zaměřené na zavedení kontrol kvůli migrační krizi. Kontroly řidičů budou namátkové, policie nechce omezit provoz na hraničních přechodech. Novinářům to řekl policejní prezident Tomáš Tuhý. Druhá část cvičení se dotkne hranic s Rakouskem a Německem, kde si policisté procvičí namátkové kontroly, které by bránily možné nelegální zpětné migraci z azylových zařízení v blízkosti hranic do Česka.

title: Cvičení kvůli migraci: policie hlídá hranice

maintext:
Při cvičení podél slovenských hranic byl na základě fiktivního rozhodnutí vlády vyhlášen první, nejpřísnější stupeň kontrol. Střeženo bude víc než 250 kilometrů zelené hranice a také 16 hraničních přechodů. Do akce se zapojí 300 policistů, 140 vojáků a 30 celníků.
Podle Tuhého si bezpečnostní složky chtějí vyzkoušet koordinaci a vzájemnou komunikaci při zavedení hraničních kontrol. „Kontroly budou pouze namátkové. Nebude to tak, jak by to asi vypadalo v reálu, protože nechceme omezovat provoz,“ dodal Tuhý. Hlídky se budou pohybovat i mimo hraniční přechody, střežit budou zelenou hranici.
Vojáci podle prvního zástupce náčelníka generálního štábu armády Jiřího Balouna chtějí procvičit hlavně sladěnost s policií, systém velení a prostupnost informací. „To celé nám dává poznatky do budoucna, jakým způsobem bychom měli komunikovat, jakým způsobem udržovat systém velení a zlepšovat technické prostředky,“ dodal Baloun.
Cvičení na hranicích s Německem a Rakouskem se podle Tuhého bude týkat 11 hraničních přechodů, v jejichž blízkosti se nacházejí uprchlická zařízení. Tato část se týká pouze policistů, kteří si chtějí vyzkoušet situaci, že by se běženci chtěli masově přesunout do Česka. O možnosti, že by se neúspěšní žadatelé o azyl v Německu mohli pokusit odejít do okolních zemí, mluvil na konci července ministr vnitra Milan Chovanec (ČSSD).
České ozbrojené složky v loňském a letošním roce nacvičovaly ochranu hranic několikrát. První akce se konala na konci loňského září, kdy společně 800 vojáků a policistů kontrolovalo hranici s Rakouskem. V březnu pak policisté opět na hranici s Rakouskem simulovali situaci příchodu většího množství uprchlíků. Zaměřili se na kontroly běženců a fungování registračních míst. V dubnu asi 150 vojáků v Jihomoravském, Zlínském a Moravskoslezském kraji prověřilo dojezdové časy k hranicím pro případ nenadálé krize.
Podle Tuhého by se podobné cvičení mělo ještě letos uskutečnit podél hranic s Německem. V příštím roce je v plánu u hranic s Polskem, kde se zatím jako u jediného ze sousedních států nekonalo. „Přestože vnímáme pokles nelegální migrace o 40 procent, je potřeba se na různé rizikové situace připravovat,“ dodal Tuhý. Loni do Česka přišlo zhruba 3500 migrantů, hlavní trasa uprchlíků přes Balkán dál do západní Evropy území Česka obcházela.
Dále čtěte:
Konec roamingu podruhé, tentokrát bez limitu
Miroslav Zámečník: Není migrace jako migrace


description: Vítězem první televizní debaty před prezidentskými volbami ve Spojených státech je kandidátka demokratické strany Hillary Clintonová. Naznačují to nejen první sociologické průzkumy, ale také reakce klíčových indikátorů na finančních trzích.

title: Debatní převahu Clintonové potvrzují i finanční trhy


description: Najít dárce spermatu už se prakticky neliší od online hledání partnera či objednání večeře. Díky nové mobilní aplikaci Londýnské spermabanky, která si již vysloužila přezdívku "objednej si tatínka", si nyní zájemce o sperma může vybrat ideálního dárce z pohodlí obýváku. Sám vydavatel aplikace zdůvodňuje její spuštění "akutním nedostatkem dárcovského spermatu ve Velké Británii."

title: Hledáte otce? Přejeďte prstem vpravo

maintext:
Londýnská spermabanka, jedna z největších ve Velké Británii, se zajímavým způsobem rozhodla zpřístupnit své služby. Celé své portfolio dárců, čítající zhruba 25 tisíc vzorků, nahrála do mobilní aplikace ne nepodobné známé seznamce Tinder, díky níž si budoucí maminky mohou vybrat „otce“ svého dítěte doslova z gauče.
Aplikace funguje velmi podobně jako běžné seznamky. Zájemce si může filtrovat dárce podle mnoha charakteristik včetně výšky, barvy očí či vlasů, etnické příslušnosti nebo dosaženého vzdělání. Podrobné informace o každém dárci lze pak najít na detailním profilu podobně jako na klasických seznamkách (snad jen s výjimkou jména a kontaktních informací). Pokud si zájemce, nebo spíše zájemkyně, z momentální nabídky přesto nevybere, může uložit své požadavky do systému a aplikace jí pak sama připomene, až se vyhovující dárce v databázi objeví.
Od svého spuštění čelí aplikace s názvem London Sperm Bank Donors kritice za to, že umožňuje lidem vybírat si děti stejným způsobem jako oblečení. „Jsou to digitální otcové. Tohle už je totální zneuctění otcovství,“ myslí si Josephine Quintavillová z organizace Comment on Reproductive Ethics, jež se zabývá studiem etických dilemat lidské reprodukce. Pravdou však je, že novinka vlastní způsob výběru dárce nijak nemění. Stejné věci, které doteď lidé vyplňovali do papírových formulářů na klinice, nyní filtrují na svých mobilech.
Podle Laury Spoelstrové, nezávislé expertky na plodnost z regulatorní instituce HEFA, zprostředkovává aplikace lidem to samé, co absolvovali vždy, akorát mnohem jednodušší a pohodlnější formou. „Lidé, kteří potřebují dárce spermatu, už v hlavě nějaký obrázek o něm nosí,“ sdělila Spoelstrová CNN. „Nejčastěji hledají dárce, který by co možná nejlépe zapadal do jejich rodiny.“
S právního hlediska je vše v pořádku. Dárci jsou prověřování regulatorními institucemi, jako je právě HEFA, aby nepanovaly pochybnosti o zdraví a životaschopnosti jejich spermatu. Důkladnému prošetření (nejen po zdravotní stránce) pak v momentě, kdy si dárce vyberou, podléhají také rodiče. Samotné zajištění dárce přes Londýnskou spermabanku přijde v průměru na 950 liber (29 795 korun). Nejčastějšími zákazníky jsou ve Velké Británii heterosexuální páry.
Přestože samotný proces výběru dárce se ve výsledku od dosavadní praxe tolik neliší, aplikace jasně ukazuje, jak se technologie před pár lety používané výhradně pro jídlo či dopravu šíří do mnohem intimnějších sfér lidského života. Zákazníci mohou z pohodlí svého gauče během několika málo minut učinit rozhodnutí, jež změní celý jejich život.
Dále čtěte:
Krize středního věku? Lež na lež
Sex s roboty? Lidé na něm budou závislí, varují vědci
Česko je pro turisty lákavé, meziročně jich přijelo o 10 procent víc


description: Spojení sil zbrojaře Jaroslava Strnada se slovenským oligarchou ruského původu Alexejem Beljajevem otevírá Slovensku nové možnosti. Do tamních továren může zamířit výroba Tatry či Avie.

title: Strnad směřuje výrobu tradičních značek na Slovensko


description: Platy úředníků ve státní službě, vojáků, policistů či hasičů od začátku listopadu stoupnou. Vláda schválila navýšení jejich platových tarifů o čtyři procenta. Informoval o tom na twitteru premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD). Na zvýšení platů ve veřejné sféře se koalice dohodla v červenci.

title: Vláda přidá od listopadu úředníkům, vojákům, policistům i hasičům


description: Někdejší komunistické Německé demokratické republice (NDR) se stále nedaří dohnat úroveň bývalého Západního Německa. Počátkem října uplyne od sjednocení země 26 let. Významné rozdíly v hospodářské výkonnosti, zaměstnanosti v jednotlivých částech státu však podle deníku Sächsische Zeitung stále přetrvávají.

title: Německá nerovnost: bývalá NDR je i po 26 letech chudší než západ


description: Zaměstnanci firmy Kovosvit MAS ze Sezimova Ústí, která má finanční problémy, dostanou pouze 76 procent ze srpnové mzdy. Zhruba čtvrtinovou část, kterou představují prémie, jim majitel chce dát později. Desítky lidí už proto daly výpověď. Uvedl tol předseda podnikových odborů Jiří Ryzka.

title: Kovosvit dál v problémech, desítky lidí daly výpověď


description: Praha si nechá vypracovat zadání studie na zklidnění dopravy na Újezdu v Praze 1. Rozhodli o tom dnes pražští radní. Dokument má vymezit území, které změny dopravy zasáhnou, a stanovit harmonogram prací. Změny požaduje radnice Prahy 1, která chce například omezit vjezd aut do Karmelitské ulice. Zadání studie vypracuje Institut plánování a rozvoje (IPR) do letošního 22. listopadu. Na vypracování studie bude vyhlášeno výběrové řízení.

title: Praha chce ulehčit Újezdu. Pomoci má studie

maintext:
Důvodem projektu je několik plánovaných změn v této lokalitě, které je třeba koordinovat. Těmi jsou například zklidnění dopravy v křižovatce Vítězné ulice a Újezdu, rekonstrukce mostu Legií a oprava tramvajové tratě spojená s výstavbou bezbariérových zastávek. „Tranzitní automobilová doprava, a z toho vyplývající komplikace v místech křížení s tramvajovou tratí, způsobuje neúměrnou zátěž, která omezuje pěší prostupnosti a provoz veřejné dopravy,“ píše se v dokumentu.
Kdy přesně budou úpravy hotové, není jasné. Bude záležet na harmonogramu, který IPR při tvorbě zadání studie do listopadu vypracuje a předloží vedení města.
Zástupci Prahy 1 loni v červenci uvedli, že chtějí mimo jiné omezit vjezd do Karmelitské ulice ve směru k Malostranskému náměstí, kam by kromě MHD mohli vjet pouze rezidenti a dopravní obsluha. Řidiči přijíždějící od Smíchova by museli odbočit do Vítězné ulice.
V rámci změn, které avizovala radnice, by měla být upravena Vítězná ulice v úseku od křižovatky se Zborovskou včetně křižovatky na Újezdě. Mají být rozšířeny chodníky a vzniknout parkovací místa. Zákaz vjezdu na Újezd by platil pro auta přijíždějící od mostu Legií. Musela by zahnout do Zborovské. Na rohu Vítězné a Zborovské by byl ve směru od mostu Legií umístěn semafor, který by umožňoval průjezd tramvajím.
Přečtěte si další zprávy z Prahy:
Hlavní město bude ladit podobu stanic metra D
Železničáři chtějí opravit Negrelligo viadukt. Cenu odhadují na 1,2 miliardy


description: Ekologická organizace Greenpeace zahájila v Pardubicích informační kampaň namířenou proti prodlužování životnosti hnědouhelné elektrárny ve Chvaleticích. Dva ze čtyř kotlů elektrárny podstupují modernizaci, po níž by mohly být v provozu do roku 2030. Greenpeace chce apelovat na veřejnost a politiky, aby rekonstrukci odmítli.

title: Zastavte rekonstrukci chvaletické elektrárny, žádá Greenpeace

maintext:
Kdyby se rekonstrukce neuskutečnila, musela by elektrárna provoz v roce 2020 zastavit. Společnost Severní energetická, majitel elektrárny, považuje jednání ekologických aktivistů za absurdní.
Již vydané stavební povolení na modernizaci elektrárny před časem napadl správní žalobou právnický spolek Frank Bold Society. Nesouhlasí se závěrem ministerstva průmyslu a obchodu, podle kterého záměr nevyžaduje posouzení vlivů na životní prostředí (EIA). Kdyby mu dal soud za pravdu, muselo by se stavební povolení, včetně studie EIA, znovu projednat. Greenpeace věří, že by se podařilo vydání povolení zastavit. Modernizace však již pokročila, hotová má být do konce roku a do té doby nemusí soud rozhodnout.
„Základní průšvih, tedy že to prodlouží životnost elektrárny o deset let, se neřešil. Kdyby se dělala EIA, mohla se vyjádřit veřejnost a integrované povolení by se řešilo v režimu podstatné změny. Garantuji vám, že by to majitelé elektrárny takhle snadným způsobem obejít nemohli,“ řekl novinářům vedoucí energetické kampaně Greenpeace Jan Rovenský. Podle jím citované studie Neviditelní zabijáci zemře kvůli emisím z elektrárny předčasně 80 lidí ročně. Elektrárna je jedním z největších znečišťovatelů ovzduší v regionu. Rovenský také upozornil na to, že elektrárna bude chtít časem možná modernizovat i zbývající dva bloky a tím prodloužit jejich životnost.
Škoda za 50 milionů. Přečtěte si více o nedávném požáru ve Chvaleticích:
Požár elektrárny Chvaletice způsobil škodu za 50 milionů
„Chvaletická elektrárna modernizuje svůj provoz a snižuje tak emise škodlivých látek i prachu, což je pozitivní právě pro plíce a zdraví obyvatel Pardubicka i celé České republiky. Je neuvěřitelné, že proti tomuto zlepšení ekologičtí aktivisté protestují, místo aby ho vítali,“ uvedla Gabriela Sáričková Benešová, mluvčí společnosti Severní energetická. Podle ní je konkurence na energetickém trhu v Česku prospěšná, neboť snižuje ceny elektřiny.
Greenpeace chtějí v kampani pokračovat každý den až do krajských voleb. Kromě informací a letáků budou moci lidé také podepisovat protestní petici a změřit si vitální kapacitu plic.
Elektrárna letos začala modernizovat dva bloky ze čtyř. Projekt za 2,5 miliardy korun má především snížit emise, omezit únik prachových částic a prodloužit životnost bloků 3 a 4 do roku 2030.
Elektrárna Chvaletice je nejmladší hnědouhelnou elektrárnou v zemi, v provozu je od roku 1979. Instalovaný výkon činí 820 MW. Elektrárnu koupila společnost Severní energetická od společnosti ČEZ v roce 2013 za 4,12 miliardy korun.
Čtěte také:
Nedostavěná elektrárna za 120 miliard je na prodej za setinu ceny
ČEZ chce po Škodě JS miliardy za odstávky Dukovan


description: Věřitelé zadlužené jihlavské společnosti Motorpal dnes schválili reorganizační plán firmy, který počítá s řešením jejího dluhu a s jejím dalším rozvojem. Vše ještě musí potvrdit Krajský soud v Brně, samosoudkyně Bohumila Čuprová uvedla, že by to mohlo být do konce měsíce. Ředitel Motorpalu Radim Valas rozhodnutí věřitelů uvítal, podle něj stabilizuje a uklidní situaci ve firmě a jejím zaměstnancům se tak navíc od října plošně zvýší platy o tři procenta.

title: Věřitelé Motorpalu odsouhlasili reorganizační plán. Firmě pomůže investor


description: Ministerstvo obrany se sice bránilo, ale nakonec muselo chtě nechtě zadat smlouvu na opravy svých dvou dopravních letounů Airbus A-319 české firmě Glomex MS. Nejde přitom o přehlédnutelnou sumu, do konce roku 2021 obrana plánuje za servis a opravy obou strojů zaplatit 502,6 milionu korun.

title: Servis „vládních“ airbusů za půl miliardy obstará firma Glomex MS


description: V liché roky míří pozornost automobilového světa na podzim do Frankfurtu, v sudé do Paříže. Tamní autosalon letos připadl na začátek října.

title: V Paříži se představí elektromobily i rychlé limuzíny. A samozřejmě Kodiaq


description: Americké ministerstvo spravedlnosti požaduje po Deutsche Bank zaplatit 14 miliard dolarů výměnou za ukončení vyšetřování, které se týká prodeje cenných papírů krytých hypotékami. Jde o další problém pro německou velkobanku, protože rezervy na všechny soudní spory nejen na smírné řešení vyšetřování amerických úřadů má ve výši 6,2 miliardy dolarů. Akcie Deutsche Bank (DB) proto zareagovaly prudkým propadem o více než osm procent.

title: Další rána pro Deutsche Bank

maintext:
Výsledná suma ale nebude pravděpodobně ve výši, kterou nastřelili Američané. Jde o první návrh, který se bude během jednání s DB jistě měnit. Ostatně samotná banka vydala prohlášení, že 14 miliard dolarů platit nehodlá, ale je ochotná zaplatit peníze srovnatelné s pokutami pro konkurenty. Experti tak očekávají výslednou výši pokuty někde mezi čtyřmi až pěti miliardami dolarů. Například letos banka Goldman Sachs zaplatila za smír s americkými úřady 5,1 miliardy dolarů.
Vyšetřování bankovního sektoru přes další a další pokuty tak nekončí ani po osmi letech od finanční krize. Vzhledem k neustávajícím nálezům dalších pochybení bankéřů od manipulace úrokových sazeb po ovlivňování trhu s komoditami, je možné říct, že ještě pár let potrvá.
Problémem podobných vyšetřování je, že za osm let se bankovní sektor již zcela změnil. Navíc nové a nové postihy začínají podkopávat finanční stabilitu bankovních domů, což ukazuje právě Deutsche Bank, kterou by navržená výše pokuty těžce poškodila.
Pokuta je ovšem jen jednou z problémů Deutsche Bank. Šéf banky John Cryan totiž zatím jen seká náklady, ale byznys mu ukrajují američtí rivalové. Zaměstnanci bankovního domu jsou nespokojení.
Američtí headhunteři už ostatně zaznamenali zvýšený zájem evropských bankéřů o práci pro americké bankovní domy. A to není nic, co by přispívalo k vytváření byznysu a zlepšování výsledků banky. A problémy s americkými úřady k tomu jistě nepřispějí. Deutsche Bank tak má před sebou několik náročných let.
Dnešní propad akcií Deutsche Bank:
Přečtěte si o miliardovém požadavku Američanů:
Čtěte více:


description: Stovky reportérů a editorů agentury Bloomberg nominovaly desítky jmen lidí, jejichž rozhodnutí mají letos nejvíce vlivu na dění v první lize globálních financí. Vedení agentury z nich potom vybralo následujících padesát. Některá jména jsou očekávaná, jiná překvapivá - posuďte sami.

title: 50 nejmocnějších lidí světových financí


description: Pořídit si software jako službu je pro firmy výhodné, říká Dalibor Lukeš ze společnosti SoftwareOne

title: Jak ušetřit za počítačové licence? Půjčte si je

maintext:
V Česku klesá podíl nelegálních softwarů. V posledních letech se podle společnosti SoftwareOne ustálil na pětatřiceti procentech, což zhruba odpovídá evropskému průměru. Firma, která zákazníkům pomáhá účelně pořizovat a spravovat počítačové programy, tento trend připisuje i jedné novince, ve které vidí budoucnost. „Hlavním trendem, který ovlivňuje nejen pořizování softwarových licencí, je cloud,“ naznačuje Dalibor Lukeš, head of services CEE společnosti SoftwareOne.
* Společnost SoftwareOne vstoupila na český trh před čtyřmi lety s cílem stát se lídrem v oblasti prodeje softwarových multilicencí. Jak se to z vašeho pohledu podařilo?
V oblasti prodeje multilicencí společnosti Microsoft jsme se již po přibližně dvou letech stali jedničkou na trhu a nadále zvyšujeme svůj tržní podíl. Současně posilujeme i v prodeji licencí od dalších výrobců softwaru. Také nás těší, že jsme se pro řadu společností stali strategickým partnerem pro plánování a nákup softwarových licencí.
* V Česku máte už kolem tisícovky klientů a získáváte silný přehled o trhu. Kolik procent licencí je v tuzemsku užíváno nelegálně a mění se časem toto číslo?
V posledních letech se, po postupném poklesu, podíl nelegálních softwarových licencí ustálil kolem 35 procent, což je blízko evropského průměru - to je dobrá vizitka. Dobrou zprávou také je, že firmy a instituce této oblasti věnují stále větší pozornost, a to i formou zavádění procesů pro správu softwarového majetku (tzv. SAM - Software Asset Management).
* Je tato snaha motivována jen narůstajícím povědomím o trestněprávní odpovědnosti za nelegální software ve firmách institucích?
efektivní správě softwarových licencí a především správnému plánování nákupů na základě aktuálního i plánovaného využívání, dokážou společnosti náklady na pořizování a vlastnictví softwaru optimalizovat. Pochopitelně procesně řízený, aktuální přehled o využívaných a pořízených licencích snižuje riziko nelegálního softwaru ve společnosti a tím i potenciální právní riziko. Ale právě ona možnost úspory při efektivním plánování nákupu je, a to především v poslední době, tím hlavním důvodem pro různé formy správy softwarového majetku a především poradenské služby před nákupem či obnovou softwaru.
* To je jistě zajímavá oblast pro hledání úspor. Existují v této souvislosti také nějaké aktuální trendy v oblasti pořizování softwaru?
Hlavním trendem, který ovlivňuje nejen pořizování softwarových licencí, je cloud. Z pohledu licencí je to především možnost pořídit software jako službu. To znamená, že například pro provoz firemního systému elektronické pošty nejenže nepotřebuji vlastní servery a nevynakládám takové prostředky na jeho provoz, ale současně nemusím ani jednorázově investovat do pořízení příslušných licencí. To mi umožní tyto náklady přesunout z investičního rozpočtu do provozního, řídit náklady dle aktuálního počtu uživatelů i mnohem lépe plánovat. Současně u některých produktů přináší pořízení licencí prostřednictvím cloudové služby možnosti, které klasické licencování nenabízí. Například při pořízení sady Microsoft Office prostřednictvím služby Office 365 mají uživatelé možnost využívat tyto produkty legálně až na pěti počítačích a dalších pěti mobilních telefonech či tabletech. Což nejenže přináší možné úspory při licencování více zařízení společnosti, ale i další přínosy, jako například zaměstnanecký benefit ve formě možnosti instalovat Office i na domácí počítače zaměstnanců.
Hlavním trendem, který ovlivňuje nejen pořizování softwarových licencí, je cloud. Z pohledu licencí je to především možnost pořídit software jako službu.
O autorovi| Václav Herz, herz@mf.cz


description: Odboráři kunovické továrny výrobce letadel Aircraft Industries (AI) dnes vyhlásili stávkovou pohotovost bez časového omezení. Řekl to předseda odborové organizace Josef Mikula. Odboráři se bojí útlumu výroby v Kunovicích a jejího převedení do Ruska, odkud jsou majitelé firmy. Vedení firmy na dotazy nereagovalo.

title: Odboráři Aircraft Industries vyhlásili stávkovou pohotovost

maintext:
„Máme signály o zákulisních jednáních, která probíhají za účasti vlivných politiků a ekonomických subjektů, bez ohledu na zájmy zaměstnanců AI a celého regionu. Případná realizace těchto záměrů by znamenala faktický konec výroby letadel se značkou LET v ČR a v důsledku by nepříznivě ovlivnila i další letecké i jiné firmy působící nejen v Kunovicích, ale po celé ČR,“ uvedli odboráři v dnešním odůvodnění vyhlášení stávkové pohotovosti.
Odbory vyhlásily stávku také kvůli dlouhodobému neplnění závazků vůči zaměstnancům ze strany zaměstnavatele a trvale nepříznivé ekonomické situaci firmy. „Odborová organizace i zaměstnanci AI projevili odpovědný a vstřícný postoj k firmě, když od konce roku 2015 opakovaně souhlasili s úspornými opatřeními, která navrhnul zaměstnavatel a deklaroval jejich krátkodobý charakter. Nebudou však nečině přihlížet k vývoji událostí, které jako v nedávné minulosti mohou vést k faktické likvidaci největšího výrobce letecké techniky v ČR,“ uvedl Mikula.
Ministr průmyslu a obchodu Jan Mládek (ČSSD) se kvůli situaci ve firmě chce sejít se svým ruským protějškem Denisem Manturovem. „Navrhl jsem uspořádat ještě tento měsíc v Praze setkání za účasti zástupců společností Aircraft Industries, UGMK a našeho i ruského ministerstva průmyslu a obchodu,“ uvedl Mládek.
Ve firmě bylo na konci minulého roku 1021 zaměstnanců, od loňského prosince jich však bylo několik stovek doma a dostávali 60 procent mzdy. Nyní má firma podle Mikuly 918 zaměstnanců, se sníženou mzdou je doma asi 200 lidí, někteří stálí zaměstnanci jsou takzvaně zapůjčeni do jiných firem, jde asi o 80 lidí. V odborech je přibližně polovina zaměstnanců AI.
Informaci o chystané stávkové pohotovosti zveřejnil v úterý předseda Českomoravské konfederace odborových svazů (ČMKOS) Josef Středula. „Začala se tam překládat všechna dokumentace do ruštiny, takže ta továrna se zcela zruší a přesune se do Ruska se vším všudy,“ řekl Středula.
Přečtěte si, jak by si odboráři představovali zvýšení mezd:
Odboráři chtějí vyjednat zvýšení mezd až o 5,5 procenta
Problémy AI vznikly loni kvůli situaci v Rusku, kam posílá většinu strojů. Letadla z Kunovic na ruském trhu výrazně podražila kvůli propadu hodnoty rublu vůči dolaru. V roce 2013 společnost prodala 20 letadel, v roce 2014 jich bylo podle opravených údajů ve výroční zprávě za loňský rok 13 a loni pouhá čtyři - tři do Bangladéše a jedno do Alžírska. Letos zatím bylo do Ruska prodáno pět letadel L-410.
Společnost loni dokončila prototyp modernizovaného dopravního letounu L 410 NG (New Generation). Na jeho vývoji pracovala od roku 2010, sériová výroba byla plánována na příští rok. Letadla L-410 by se ale brzy měla montovat také v Rusku, odkud pochází majitel AI UGMK Holding. Závod u Jekatěrinburgu by však podle dřívějšího vyjádření vedení AI provoz kunovické továrny neměl ohrozit. Odboráři ale dnes uvedli, že lze pochybovat o návratnosti nemalé státní investice do modernizovaného letounu L-410 NG v podobě zvýšení zaměstnanosti a prosperity v nynějším působišti v Kunovicích.
Na kunovickou firmu podala 3. května společnost Aero Vodochody Aerospace insolvenční návrh. Pohledávky přihlásilo několik věřitelů, kterým AI poté uhradila celkem více než 60 milionů korun. Věřitelé vzali pohledávky zpět, stejně tak Aero Vodochody Aerospace insolvenční návrh. K řízení ale přistoupil právník Petr Bernátek, který převzal pohledávku vůči AI ve výši asi 23 tisíc korun. Firma ji zaplatila, Bernátek se přesto proti usnesení o zamítnutí insolvenčního návrhu odvolal. Věc řeší olomoucký vrchní soud. Právník AI již dříve uvedl, že kauza firmu poškozuje. Mikula dnes řekl, že v rámci insolvenčního řízení byli externí věřitelé zvýhodněni před zaměstnanci AI. „Zaměstnancům stále dluží nějaké nepeněžní plnění,“ řekl.
AI měla loni tržby za prodej vlastních výrobků, služeb a zboží 844,7 milionu korun, oproti roku 2014 zhruba o 600 milionů nižší. V roce 2014 podle opravených údajů utržila 1,444 miliardy a vykázala ztrátu 515 tisíc korun. Výroční zpráva na rok 2014 původně avizovala zisk 91,2 milionu korun. Loni se firma propadla do ztráty 46,4 milionu korun. Jediným akcionářem AI je ruská společnost UGMK Holding z uralského města Verchňaja Pyšma.
Ze světa zaměstnanců a firem čtěte více:
Třikrát 15 procent. Školské odbory mají o zvýšení platů jasno
Zaměstnanci kolínské TPCA si polepší o 1700 korun


description: Napřesrok se začne stavět na 140 kilometrů dálnic. Celkem Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) do konce měsíce vypíše zakázky na celkem 20 staveb za 64 miliard korun, řekl ministr dopravy Dan Ťok (za ANO). Ve srovnání s letoškem jde o zhruba dvojnásobný nárůst počtu rozestavěných kilometrů. Vloni přitom bylo zahájeno 50 kilometrů dálnic.

title: V roce 2017 se začne stavět 140 kilometrů dálnic

maintext:
Mezi největší stavby zahajované příští rok ministerstvo uvedlo novostavbu deseti kilometrů dálnice D1 mezi Říkovicemi a Přerovem, obchvaty Lubence a Řevničova na dálnici D6, nebo dvojici úseků D11 z Hradce Králové do Smiřic a dále do Jaroměře. Kromě novostaveb seznam do celkové délky dálnic započítává i rekonstruované úseky dálnice D1.
Výrazně více dálnic
Naopak dokončené úseky by příští rok měly být čtyři, dálniční síť se tak rozroste o 15,6 kilometru nových dálnic, tedy méně než letos. Během srpna je plánováno dokončení chybějícího úseku D11 do Hradce Králové, o měsíc později mají být do provozu uvedeny úseky dálnic D4 Skalka - Háje u Příbrami a pokračování jihočeské D3 mezi Veselím nad Lužnicí a Bošilcem. V říjnu pak resort předpokládá dokončení části obchvatu Českých Budějovic mezi Borkem a Úsilným. Letos přitom ministerstvo počítá se zprovozněním jediného úseku D8 mezi Lovosicemi a Řehlovicemi, který je ale delší než 16 kilometrů .
Kromě novostaveb uvádí Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) v seznamu zprovozněných úseků také rekonstruované úseky dálnice D1. Během příštího roku by podle plánu měly být zprovozněny tři úseky, konkrétně jde o stavby mezi Psáři a Souticemi, Meřínem a Velkým Meziříčím a mezi Velkou Bíteší a Devíti kříži.
Česká dálniční síť měří 1228 kilometrů. Délka dálnic se ve srovnání s loňskem administrativně rozrostla o 450 kilometrů, protože ke konci loňského roku ministerstvo dopravy zrušilo kategorii rychlostních silnic a většinu těchto komunikací začlenilo mezi dálnice. Fakticky ale v roce 2015 podobně jako rok předtím nepřibyl ani kilometr zprovozněné dálnice.
Seznam dálničních staveb zahajovaných v roce 2017 (v km) D1 0136 Říkovice-Přerov 10,1 D1 modernizace - úsek 02, EXIT 21 Mirošovice - EXIT 29 Hvězdonice 8,6 D1 modernizace - úsek 04, EXIT 34 Ostředek - EXIT 41 Šternov 7,2 D1 modernizace - úsek 11, EXIT 81 Koberovice - EXIT 90 Humpolec 10 D1 modernizace - úsek 20, EXIT 146 V. Meziříčí východ - EXIT 153 Lhotka 6,3 D1 SSÚD Přerov D3 0310/I Úsilné - Hodějovice 7,2 D3 0310/II Hodějovice - Třebonín 12,6 D6 Lubenec obchvat 8,2 D6 Nové Strašecí - Řevničov 5,6 D6 Řevničov, obchvat 4,2 D11 1106 Hradec Králové - Smiřice 15,2 D11 1107 Smiřice - Jaroměř 7,4 D35 Časy - Ostrov 13 D35 Opatovice nad Labem - Časy 12,8 D48 Frýdek Místek - obchvat 8,6 D55 5505 Otrokovice obchvat JV 3,1 D56 Frýdek - Místek - připojení na D48 2,3
Zdroj: Ministerstvo dopravy
O dopravě a české dálniční síti čtěte více:
Na 11 dálničních úsecích od ledna bez známky. Ministerstvo schválilo výjimky
Komořany propojí s okruhem projekt za 2,2 miliardy


description: Jednotky turecké pořádkové policie nosí na plynových maskách filtry z východních Čech. Policie tam používá vodní děla společně se slzným plynem, a proto potřebovala, aby filtry fungovaly, i kdyby se namočily. Jejich přání dokázala splnit společnost Avec Chem. Dodala tam několik desítek tisíc kusů.

title: Zkusíme to jinde. České firmy se snaží vyzrát na protiruské sankce

maintext:
„Vývoz je pro nás nejdůležitější, exportujeme osmdesát procent výroby,“ počítá Michal Filipi, jednatel Avec Chemu.
„Vyvážíme do Ruska i do postsovětských zemí, kde konkurujeme ruským výrobcům,“ doplňuje. Rodinnou firmu založil jeho otec se svým kamarádem už v roce 1994, nyní chystá sloučení svých tří provozů do nové haly na okraji Přelouče.
Jenže právě export na Východ je v poslední době problematický. V důsledku protiruských sankcí, které přijaly země Evropské unie kvůli agresivnímu chování Moskvy na Krymu a východě Ukrajiny. Na všechny technologie dvojího užití - tedy využitelné v civilní i vojenské oblasti - platí zákaz vývozu. A podle norem jsou takovým zbožím i filtry do masek či ventilačních zařízení z dílny Avec Chemu.
Proto nyní bratři Filipiovi řeší částečný přesun výroby někam, odkud je možné s Ruskem obchodovat bez zádrhelů. „Stoprocentně o tom uvažujeme, aby EU nedělala potíže. Máme nabídky ze zemí, kde jsou dobré vztahy s Ruskem,“ přikyvuje Michal Filipi a zmiňuje Ázerbájdžán, Egypt, Spojené arabské emiráty či Turecko. „Naše rozhodnutí by uspíšilo, kdyby se protiruské sankce dál přiostřovaly,“ pokračuje Filipi.
Drony v Rusku
A Avec Chem není jediný. Změnu adresy kvůli sankcím řeší řada jiných. Podle informací ministerstva průmyslu přesunuly do Ruska část výroby od roku 2013 desítky domácích firem.
Od příštího roku k nim přibude i Primoco UAV vyrábějící bezpilotní prostředky. „Máme připravenou řadu klientů v Ruské federaci a embargo na vývoz produktů dvojího užití, kam Primoco UAV patří, nám zakazuje nejen prodávat, ale i dokonce individuálně předvádět. Na základě tohoto faktu jsme došli k rozhodnutí, že v roce 2017 spustíme duplicitní výrobu,“ popisuje Ladislav Semetkovský, zakladatel firmy. Zdůrazňuje, že jeho letouny slouží k civilním účelům.
Drony se budou vyrábět na letišti zhruba sto kilometrů od Moskvy, kde bude i výcvikový polygon a opravna. Primoco UAV do rozjezdu vloží několik milionů korun, firma bude sídlit v Moskvě a na startu zaměstná zhruba deset lidí. Výrobky tak získají razítko „made in Russia“. „Nalézt kvalifikované osoby nebude v regionu problém. Máme i nabídky z leteckých vysokých škol na jejich absolventy,“ přibližuje Semetkovský. A například kunovický výrobce letadel Aircraft Industries zase chystá fabriku na letišti Uktus poblíž Jekatěrinburgu.
Ohrožené know-how
Z pohledu firem jde o logické řešení, jak udržet svůj byznys. Jenže Česko při takovém odlivu velmi ztrácí. A to není řeč jen o pracovních místech či dani z přidané hodnoty, kterou budou výrobci odvádět tam, kde produkují.
Do zahraničí se přelévají i cenné vědomosti. České firmy kvůli tomu mohou do budoucna ztratit konkurenceschopnost. „Je zřejmé, že hlavní motivací ruských či jiných partnerů je získat přístup k cennému know-how a z něj v budoucnu těžit. Záleží na konkrétním vlastníku, zda je ochoten tuto cenu výměnou za lepší přístup na ruský trh zaplatit,“ krčí rameny Dita Havlíčková, mluvčí ministerstva průmyslu a obchodu. A co tedy resort dělá pro to, aby Česká republika své bohatství neztratila?
Havlíčková odpovídá, že ministerstvo průmyslu třeba zprostředkovává jednání s potenciálními ruskými partnery. „Konkrétní kroky, jednání a strategická rozhodnutí českých firem - včetně možného přesunu výroby - jsou však vždy na samotných podnikatelích, kteří si musejí vyhodnotit možné výhody i rizika, na která se rovněž snažíme aktivně upozorňovat,“ dodává Havlíčková jedním dechem.
Situaci sleduje i česká diplomacie. Připouští, že dopad protiruských sankcí a nízkých cen ropy je pro vývoz českých firem citelný. „Sankce jsou zároveň připomenutím, že je důležité export diverzifikovat a nesoustředit se pouze na jeden trh. Firmy mají příležitost dívat se i na jiné trhy a hledat příležitost v dalších státech. Výpadek exportu do Ruska se mnoha firmám a odvětvím podařilo nahradit odbytem jinde,“ tvrdí mluvčí ministerstva zahraničí Irena Valentová.
Diplomaté zároveň odmítají, že by takové stěhování firem mohlo být vnímáno jako obcházení sankcí. EU podle nich kvůli ničemu takovému Prahu nyní nepopotahuje a žádné správní řízení s výrobci se nevede ani v Česku.
„Škatulata“ jsou prý především reakcí na protiopatření Moskvy a těžkosti vzniklé současnou ekonomickou krizí Ruska. „Nepovažujeme tedy za pravděpodobné, že by Česká republika mohla být obviněna z obcházení sankcí na základě přesouvání výroby, která je samotnou podstatou ekonomické globalizace,“ nebojí se Dita Havlíčková.
Pomůže mapa
Problém ale českou vládu zjevně pálí. Proto některá ministerstva sestavují projekt, díky němuž budou moct soukromé firmy či státní podniky zjistit, kam by mohly své produkty vyvézt. „Díky Mapě globálních oborových příležitostí firmy snadno získají rychlý přehled o exportních možnostech v jednotlivých oborech a teritoriích,“ upřesňuje Valentová.
Zbrojaři tak například jednoduše zjistí, které státy používají československou vojenskou techniku a u kterých je pravděpodobné, že si budou zbraně dokupovat nebo budou v blízké době hledat, kde je nechají opravit.
Menší výrobci či firmy s novými technologiemi by zase podle vize ministerstva zahraničí mohli uspět díky „projektům na podporu ekonomické diplomacie“. S tím souvisí podnikatelské mise do zemí, kam se v minulosti zájem tuzemských fabrik příliš nesoustředil.
Rozumné rozhodnutí
Michal Filipi ovšem namítá, že by pomohlo i to, pokud by Česká republika upřesnila kategorizace výrobků. Třeba konkrétně filtry do plynových masek, které se používají i v průmyslu nebo u záchranářů, spadají mezi zboží dvojího užití. V Německu ale výrobci takový zádrhel řešit nemusejí. Takže tamější konkurence firmy Avec Chem je ve výhodnější pozici a pro vývoz produktů do Ruska může jednoduše získat licenci.
„Chápu politické rozhodnutí udělat sankce proti Rusku. Ale je třeba udělat ho rozumně,“ zlobí se Michal Filipi. Jeho firma má roční obrat kolem 71 milionů korun a vyrobí 200 tisíc až 300 tisíc filtrů.
Ministerstvo průmyslu však zůstává klidné. Vývoj v České republice prý jen kopíruje celosvětové dění. „Částečné nebo úplné přesouvání výroby je ve světě běžný jev a dochází k němu tehdy, pokud je to pro dané výrobce výhodné. Sankce vůči Rusku tyto procesy nenastartovaly, nicméně je napomohly akcelerovat,“ myslí si Dita Havlíčková.
Čtěte také:


description: Čínská ocelářská dvojka Baosteel Iron and Steel koupí menšího domácího konkurenta Wuhan Iron and Steel. Vznikne tím druhý největší producent oceli na světě po lucemburské společnosti ArcelorMittal, sdělila dnes agentura Reuters.

title: V Číně vznikne ocelářský gigant. Peking tím chce omezit výrobu


description: Beach volleyball s Prologisem Prologis, globální lídr v oblasti logistických nemovitostí, uspořádal v pátek 2. září na břehu Vltavy ve Žlutých lázních čtvrtý ročník turnaje v plážovém volejbalu. Turnaje se zúčastnilo celkem 16 týmů, které k vítězství hecovala spousta dalších kolegů. Více než 50 hostů si užilo nádherné pozdně letní počasí a síly zpět načerpalo díky výbornému jídlu a pití. Pohár za první místo putoval do rukou týmu ze společnosti Maurice Ward Group, na druhém místě se umístil tým ze společnosti Sportisimo a bronz si odnesli dříči ze společnosti DB Schenker.

title: Light Společnost


description: Světové ceny ropy během dnešního obchodování stouply o více než dvě procenta. Přední těžařské země jsou totiž podle venezuelských představitelů blízko k dohodě o stabilizaci trhu. K růstu cen přispěly rovněž obnovené boje o ropné terminály v Libyi.

title: Ropa připsala přes 2 procenta, dohoda o stabilizaci těžby je blízko


description:
CzechTrade, Rotterdam Andrea Märzová • ředitelka
Zahraniční kancelář agentury v Rotterdamu má novou ředitelku. Andrea Märzová (30) začínala v agentuře CzechTrade jako exportní konzultantka v oddělení živých věd v sektorech potravinářského achemického průmyslu. Po studiích působila jako advokátní koncipientka se zaměřením na trestní a občanské právo a právo Evropské unie. Vystudovala Právnickou fakultu Západočeské univerzity v Plzni a část studií strávila na vysoké škole v Německu. Märzová hovoří plynně německy a anglicky a intenzivně studuje nizozemštinu. Mezi její záliby patří jóga, cestování a umění.

title: Light - lidé


description: V Evropě letos rosteme o 10 procent, jak jsme si naplánovali, říká Ignacio Sbampato, obchodní ředitel společnosti Eset.

title: Eset: Do konce roku otevřeme výzkumné centrum v Rumunsku


description: Když se obyvatelé vesnice Gancedo, ležící zhruba 1000 kilometrů severně od Buenos Aires, v sobotu doslechli, že byl v jejich vsi objeven meteorit, žádné velké vzrušení z toho nebylo. Oblast Campo del Cielo, ve které vesnice leží, je totiž mezi astronomy poměrně známým nalezištěm meteoritů. Když se ovšem později rozkřiklo, že půjde o jeden z vůbec největších meteoritů, jaké kdy byly nalezeny, začalo být přeci jen o něco rušněji.

title: V Argentině objevili jeden z největších meteoritů na Zemi


description: Rychlostní rekord vozidla poháněného lidskou silou byl pokořen minulou sobotu na dálnici v americké Nevadě. Kanaďan Todd Reichert tam vytlačil ručičku tachometru na více než 144 kilometrů v hodině. Dosáhl toho ve svém kosmicky vyhlížejícím stroji na bázi jízdního kola s názvem Eta.

title: Jako orkán. Stroj poháněný člověkem překonal 144 km/h


description: Jedna z největších světových firem v oboru cloudových technologií, americký Mirantis, kupuje původně píseckou TCP Cloud za částku okolo jedné miliardy korun. Obchod je podle výkonného ředitele české společnosti Adama Skotnického splatný ve čtyřech letech.

title: Miliarda za TCP Cloud. Českou firmu kupuje americký Mirantis


description: Indiáni v Severní Dakotě dokázali svými protesty zastavit výstavbu ropovodu, i když jen dočasně. Za možná historickým milníkem pro práva Indiánů stojí celonárodní hnutí, které vypuklo v posledních týdnech.

title: Indiáni v USA se bouří. Ropovod je spojil v národní hnutí

maintext:
Stovky Indiánů z různých kmenů v posledních týdnech zamířili do Severní Dakoty, aby svými několikatýdenními protesty, které se na začátku září strhly až v násilnosti, podpořili tamní Indiány v rezervaci Standing Rock. V ní se dostali do křížku Siouxové s „bílým mužem“ a jeho „moderní technologií“. Tou nebylo nic jiného než ropovod Dakota Access, který má vést velice blízko od indiánské rezervace. Indiáni jeho výstavbu považují za nečestnou a jdoucí na ruku obchodním zájmům a americké vládě.
I když ropovod neprochází skrze rezervaci, vede pod řekou Missouri přesně v místě, kde je i na dohled jedné míle severně od rezervace. A voda z řeky, která teče ze severu na jih, je zdrojem pro osm tisíc obyvatel rezervace. Indiáni proto namítají, že jakýkoli únik ropy by způsobil okamžitou a nenapravitelnou škodu. Během protestů tak bylo možné spatřit transparent „voda je naší první medicínou“.
Kromě toho podle původních Američanů ropovod vede skrze území, která jsou pro ně posvátná a v průběhu posledních 150 let jim byla odebrána. „Je to jako by vedl ropovod skrze Arlingtonský národní hřbitov nebo Katedrálu svatého Patrika,“ říká právník Indiánů Dean DePountis podle listu Washington Post.
(Autor: The All-Nite Images, CC BY 2.0, Flickr)
Ropovod v hodnotě 3,8 miliardy dolarů, který je hotov z 60 procent, nejprve počátkem roku schválily americké úřady. Indiáni v červenci podali žalobu a domáhali se zastavení výstavby ropovodu. Úřady podle nich s nimi nevedly žádné smysluplné rozhovory, jak vyžadují zákony. Zatímco probíhal soudní spor, případ vyvolal zájem po celých Spojených státech a protesty se strhly v celonárodní hnutí.
Solidaritu s obyvateli Standing Rock vyjádřili kromě více než 200 různých indiánských kmenů také další aktivisté, politici či herci. Mezi nimi třeba herci Leonardo DiCaprio a Ben Affleck nebo bývalý prezidentský kandidát Bernie Sanders.
Soud minulý pátek sice zamítl požadavek Indiánů na zastavení výstavby ropovodu, nicméně ministerstvo spravedlnosti, vnitra a americká armáda ještě ten den nařídily, aby se stavba ve sporné oblasti zastavila, „dokud neproběhne celonárodní diskuze ohledně respektování přání kmenů u infrastrukturních projektů“. Jedná se o výrok, který podle odborníků může znamenat výrazný posun v oblasti práv Indiánů.
Když protestující výrok zaslechli, zavládlo mezi nimi velké nadšení, i když se jednalo jen o malé vítězství. Bitva o výstavbu ropovodu bude ještě dlouhá. Proti negativnímu rozsudku soudu se Indiáni odvolají. Na podzim je – a všechny další kmeny v USA – čeká formální vyjednávání s vládou, kde se budou snažit získat větší vliv na podobné projekty, jako je ropovod Dakota Access.
Přečtěte si o módní droze Indiánů z Latinské Ameriky:


description: Členové Organizace zemí vyvážejících ropu (OPEC) se v noci na dnešek předběžně dohodli na snížení těžby ropy na 32,5 milionu až 33 milionů barelů denně.

title: OPEC se dohodl na snížení těžby. Cena ropy ale klesá


description: Dozorčí rada Pivovarů Lobkowicz odvolala z představenstva dlouholetého šéfa pivovaru Zdeňka Radila. V představenstvu skončil 6. září, stojí ve Sbírce listin. Z dozorčí rady koncernu Pivovary Lobkowicz Group (PLG) odešel ke stejnému datu.

title: Radil skončil v představenstvu Pivovarů Lobkowicz


description: Správa železniční dopravní cesty (SŽDC) vypsala veřejnou zakázku na opravu historického Negrelliho viaduktu v Praze. Cenu prací, které by měly trvat 39 měsíců, správa železnic odhaduje na 1,19 miliardy korun bez daně z přidané hodnoty. Tendr souvisí s modernizací trati z hlavního města do Kladna.

title: Železničáři chtějí opravit Negrelligo viadukt. Cenu odhadují na 1,2 miliardy


description: Městský mobiliář získá novou podobu, hlavní město vyhlašuje designérskou soutěž. Návrhy se mají týkat laviček, stojanů na kolo a odpadkových košů. Mezinárodní soutěž organizuje Institut plánování a rozvoje Prahy (IPR Praha). Prvky mobiliáře by měly vycházet z charakteru a historie pražského prostředí a doplňovat vizuální působení pražských ulic a náměstí. Vítěz bude znám na podzim 2017.

title: Lavičky a koše v novém. Praha vyhlašuje designérskou soutěž


description: Investoři, kteří u soudu v německém Braunschweigu zažalovali německou automobilku Volkswagen o odškodné v souvislosti se skandálem kolem měření emisí, požadují celkem 8,2 miliardy eur (téměř 222 miliard korun). Oznámil to dnes soud, do jehož obvodu spadá sídlo Volkswagenu ve Wolfsburgu.

title: Investoři žalují Volkswagen o 8,2 miliardy eur. Podali 1400 žalob


description: „Je to velký šok. Ve svém životě jsem se řídila jednotlivými semestry. Když jsem přišla na magistrát, musela jsem si zvykat na permanentní změnu a permanentní projednávání různých věcí, které spolu mnohdy ani nesouvisejí, zkrátka politiku,“ říká Eva Kislingerová, kandidátka do Senátu v Praze 10 za ANO. Po dvou letech na postu náměstkyně pražské primátorky, kam přišla z akademické sféry, se prý stává političkou a už zjistila, že město se tak úplně jako firma řídit nedá.

title: Eva Kislingerová: Město se úplně jako firma řídit nedá

maintext:
Nápad, že Praha začne spořit místo investování je už součástí vaši senátorské kampaně?
Takovou myšlenku nemám. Je důležité spořit, ale samozřejmě také současně i rozumně investovat. Spořit mohu tehdy, když mám k tomu dostatečný prostor. Vzhledem ke stavu (ne)připravenosti investičních projektů, které jsme zdědili z minulého volebního období, vzhledem ke komplikacím s výkupy pozemků, vzhledem ke složitosti zákonného zadávání veřejných zakázek, tak v tuto chvíli bych se zaměřila na ozdravení financí v podobě splácení dluhu.
Čekala jste, že za svůj nápad splatit předčasně 8,5 miliardový úvěr u Evropské investiční banky sklidíte kritiku i od koaličních partnerů v radě města?
Musím říct, že mě to trochu překvapilo. Přesto si myslím, že věcné argumenty - v podobě úspory úrokových nákladů a dostatku finančních prostředků na zamýšlené investice a zároveň splacení úvěru - jsou na mé straně.
Vy říkáte, že je dobře investovat do rozumných projektů, ale Praze se nedaří investovat do ničeho. Není to i selhání ANO? Jste nejsilnější součástí koalice, a i vy poukazujete na správce jednotlivých kapitol, kteří nečerpají. Ani vaši radní ale nečerpají rozpočet na investice…
V první řadě je potřeba uvést, že hnutí ANO má pro letošní rok ve své kompetenci jen desetinu investičního rozpočtu – 80 procent investic je soustředěno v kapitolách pod kontrolou našich koaličních partnerů. Nicméně i ANO se snaží napomáhat tomu, aby se jednotlivé rozpočtové kapitoly plnily, ale ne vždy se to daří, jak bychom si přáli.
Spíš se to nedaří…
Ano. Nicméně má to objektivní důvody. Pan kolega Lacko v kapitole zdravotnictví disponuje prostředky na zainvestování nového sídla Zdravotnické záchranné služby hl. m. Prahy, které se nedaří vyčerpat díky nesouhlasu městské části s jeho umístněním, a dále na investice v Nemocnici Na Bulovce, se kterou ovšem před provedením těchto investic hodlá dojednat pro město výhodnější nájemní smlouvu. Dalším příkladem může být pan radní Karel Grabein Procházka, který má v kompetenci mj. výkupy pozemků, a protože jsme na ně letos v rozpočtu vyhradili velkorysou částku, nižší plnění rozpočtu zhoršuje pohled na jeho kapitolu.
Proč ale neexistuje plán B? To, že se nedaří čerpat na investice, jste si mohli všimnout už dávno. Městské části prý mají připraveny projekty i se stavebním povolením, ale chybí jim peníze.
Také se na mne valí žádosti od všech starostů. A město mnoha z nich odpovídá pozitivně! Na druhou stranu, podle mého názoru by bylo rozumné, aby nedošlo k rozpuštění nějak radikálně vyšší částky mezi městské části, protože radnici na Mariánském náměstí musí zůstat zachována schopnost realizovat celoměstsky významné stavby, na kterých by se městské části jen tak nedomluvily. Připomínám také, že naše městské části dostávají rok od roku vyšší finanční prostředky v rámci finančních vztahů.
Jenomže některé malé městské části opravdu nejsou schopny investovat 30 až 40 milionů do školek a přitom mají připravené projekty…
Ale malé městské části ani nemají stavět školky. Mají se obrátit na nás, my je s paní kolegyní Ropkovou rády zařadíme do rozpočtu. Existuje strategie rozvoje školství v Praze, kterou letos vypracoval Institut plánování a rozvoje hlavního města Prahy. Starostové na strategii mohli participovat a rozsáhlá výstavba školských zařízení je i díky nim v aktivní přípravě.
Když už je těch peněz tolik, proč neudělat to, o čem se dlouho mluví - že by Praha mohla vykoupit některé větší celky pozemků v centru od soukromníků, sama je připravit k výstavbě podle svých představ…
To děláme průběžně.
Myslím třeba nákladové nádraží Žižkov.
Zatím s tím nápadem nikdo nepřišel. Myslím, že tam jsou složité vlastnické vztahy. Je to také otázka následného využití.
Prosazují to třeba Zelení už dlouho…Město by si mohlo řídit, co v těch velkých celcích vznikne. Jednoduše řečeno, namalovat svou představu a potom teprve rozprodat jednotlivé parcely developerům.
Je to námět k úvaze. Mně chodí průběžně spoustu nápadů a spoustu jich realizujeme, pokud se najde něco smysluplného. Třeba přijde žádost na stavbu hřiště nebo rekonstrukci, realizovali jsme rekonstrukci oken ve školách… U těch pozemků je problémem ochota vlastníků je odprodat městu za cenu zjištěnou znaleckým posudkem – mnozí se snaží na cenu spekulovat a jednání s nimi se tak vleče.
Co bude třeba s fondem na výstavbu sociálních bytů, kam se ukládají peníze z privatizace bytů?
Jsou tam přibližně dvě miliardy korun, po skončení privatizace celkem čtyři.
Má někdo představu co s těmi penězi? Teď se projednává zákon o sociálním bydlení…
Pan kolega Lacko, v jehož kompetenci se fond nachází, určitě představu má – připravuje bytovou výstavbu v další etapě na Černém mostě a dále je na pořadu dne výstavba zařízení sociální péče na Praze 13. Jenom v případě těchto dvou projektů hovoříme o miliardě korun. Zákon o sociálním bydlení je jedna věc, druhá je, jestli jeho výsledná podoba bude stejná jako ta současná projednávaná. Pokud bude, znamenalo by to pro jednotlivá města a kraje velké zatížení. V zákoně se počítá s tím, že by pět procent z celkového bytového fondu na území města měly tvořit sociální byty. Nevím, jestli ta představa je bez státních dotací na investiční výstavbu obcí realizovatelná. A jestli je tak vysoké procento vlastně nutné - ukazuje se, že v Praze je v tuto chvíli 700 volných městských bytů a nikdo o ně nejeví zájem.
To v Praze nejsou sociální případy?
Určitě jsou, ale zřejmě ten problém s bydlením není tak velký, jak se může jevit.
Nejsou spíš nastaveny pravidla pro získání městského bytu tak, že se do nich ti potřební prostě nevejdou?
To je otázka právě na kolegu Lacka, ale nemyslím si to. Nicméně u toho fondu rozvoje bydlení je v tuto chvíli předmětem diskuze, jak vlastně prostředky využít. Vypadá to, že těžiště té poptávky se nám přesouvá trochu jinam. Že je potřeba vybudovat zejména domovy pro ty, kteří jsou postiženy alzheimerovou chorobou.
Takže uvažujete o tom, že by se ty peníze přelily do výstavby domovů pro seniory?
Ano, ale není to uzavřená věc, protože jsme zatím nenašli koaliční konsensus.
Byl to šok přejít z akademické sféry do komunální politiky, kde se vám zároveň každých pár měsíců hroutí koalice?
Ano. Je to velký šok, protože já byla zvyklá z akademické sféry, že všechno mělo svůj řád a pořádek. Ve svém životě jsem se řídila jednotlivými semestry. Když jsem přišla na magistrát, musela jsem si zvykat na permanentní změnu a permanentní projednávání různých věcí, které spolu mnohdy ani nesouvisejí, zkrátka politiku.
Asi vás to ale nezdrtilo do té míry, že s politikou nechcete mít nic společného, soudě podle vaší kandidatury do senátu…
Nezdrcuje mě to. Naopak bych řekla, že se člověk spíš zamýšlí nad tím, jak to všechno funguje. Nebo nefunguje. Zjistila jsem, že na národní úrovni je dnes Praha překvapivě a bohužel vnímána jako popelka.
Ano. Vaše téma je, že by stát měl přispívat na infrastrukturní stavby v Praze. Ale na druhou stranu se dozvídáme, že Praha nedokáže utratit ani vlastní peníze…
Nedokáže teď, momentálně. Ale nám se jedná o ty velké stavby, které mají celostátní význam a jejichž realizace je naprosto nezbytná. Bohužel příprava takto obrovských investic mnoho let trvá. I kvůli velmi složitému povolovacímu procesu.
On ten stát je na tom asi stejně jako Praha. On by rád postavil okruh kolem Prahy, ale není toho schopen…Praha zase není schopna začít stavět metro D.
Jenže já vám na to řeknu jinou věc. Když se podíváte do nedaleké minulosti, tak téměř všechny projekty, které se platily z evropských prostředků, musely být mimo Prahu. To byla základní podmínka Bruselu, že prostředky budou namířeny do všech krajů Česka, jen ne do Prahy. Protože Praha úrovní HDP na jednoho člověka převyšuje všechny regiony… Přitom ani tu základní dopravní infrastrukturu nemá dokončenu. Je to velký dluh již desítky let. Kolejové spojení metropole s letištěm, vnitřní a vnější silniční okruh, modrá linka metra D, významná pro střední Čechy…
Sama říkáte, že pro vás byl šok i to, jak časově náročná je ta funkce náměstka primátorky. Vy si k tomu chcete přibrat i senátorku, pokud vyhrajete?
Pokud budu úspěšná, je pro mě priorita senát.
Takže primátorka by si musela hledat někoho jiného, kdo by řídil pražský rozpočet?
Jsem realista, vím, že den má jen 24 hodin. Omezila bych nějaké své další aktivity, které ještě krom toho vykonávám. Jsem členkou vědeckých rad několika veřejných institucí, jsem v různých oborových a redakčních radách, takže všechny tyto aktivity bych musela redukovat. Pokud by to nestačilo, musela bych asi z něčeho ustoupit. Jsem ale zvyklá pracovat permanentně.
Vy jste odbornice na management. Řízení firem a podobně. Řekněte mi prosím po zkušenosti dvou let na postu náměstka primátorky, dá se město řídit jako firma?
Myslím, že pár prvků by se uplatnit dalo, ale úplná paralela tam není.
Stali se z vás po těch dvou letech politici? Před komunálními volbami jste byli nepolitici - prostě profíci, co všechno zařídí…
Takové hodnocení bych nechala na jiných. Pokud bych vzala v potaz, co mi říká doma manžel nebo rodina, tak jsem prošla velkou proměnou. Manžel říká, že jsem se do toho prostředí hodně integrovala.
Koho z protikandidátů vnímáte jako největší konkurenci?
Myslím, že paní Cabrnochová, která už v senátu je, je velmi zkušená. A Renatu Chmelovou. Ta má v Praze 10 velkou základnu.
Vy chcete zavést novomanželské půjčky?
Dřív byly a myslím, že to bylo fajn.
Třeba se pak zvýší porodnost…
Aktuálně je porodnost dobrá, nicméně stát by rodinu měl podporovat určitě.
Přečtěte si rozhovory s dalšími pražskými kandidáty do Senátu:
Vlastimil Harapes: Z rady starších může něco vzejít
Renata Chmelová: Ze Senátu chci lepit díry v komunálu
Jaroslav Dvořák: Prahu obchází strašák zeleného bolševismu