description: Krkonoše - Zimní sezona vstupuje do svého vrcholu, a proto Správa KRNAP připomíná návštěvníkům, co dělat a co naopak může křehké krkonošské přírodě škodit…

maintext:
Ke krkonošské přírodě bychom se měli chovat s respektem
Krkonoše - Zimní sezona vstupuje do svého vrcholu, a proto Správa KRNAP připomíná návštěvníkům, co dělat a co naopak může křehké krkonošské přírodě škodit. Pro potěšení sjezdařů existuje dnes v Krkonoších několik desítek kilometrů sjezdových tratí různých stupňů obtížnosti.
dnes 11:32 SDÍLEJ:
Ilustrační foto.Foto: DENÍK/David Taneček
„Je důležité, aby se lyžaři drželi na těchto tratích a nejezdili přilehlými lesními porosty. Kromě možného poškození stromků hranami lyží nebo snowboardů dochází zvýšeným pohybem lyžařů mimo sjezdovky k plašení lesních živočichů," připomíná mluvčí národního parku Radek Drahný. Běžkaři mohou využít více než 500 km běžeckých tratí. Nejen oni, ale i turisté na sněžnicích a skialpinisté by se měli pohybovat pouze po značených cestách. Pěší turisté by měli chodit po okraji těchto tratí, a jdou-li ve skupince, pak za sebou, aby nepoškozovali jejich finančně nákladnou úpravu. Další zimní aktivitou, jejíž obliba roste, je snowkiting. Jízda na lyžích či snowboardu tažených drakem je bezproblémová na rozsáhlých loukách v nižších částech hor, například v okolí Vrchlabí, na Předních či Zadních Rennerovkách. Na hřebenových loukách v I. zóně KRNAP, například v okolí Luční nebo Labské boudy, však vyvstává problém rušení živočichů či poškození vegetace. „Krkonoše jsou také vyhledávány ledolezci. Většina ledopádů se však nachází v nepřístupných lokalitách. Legálně lze lézt jen na skále na konci cesty Buď fit v Labském dole. S ohledem na denní limit 16 ledolezců je nezbytné se předem registrovat," upozorňuje Radek Drahný a dodává: „Konec roku s sebou nese i zatížení krkonošské přírody zábavní pyrotechnikou nebo třeba tzv. lampiony štěstí. O nebezpečnosti hluku, rušení divokých zvířat petardami a dělobuchy a o zhoršení kvality prožitku pro lidské návštěvníky hor už bylo napsáno mnoho. Lampiony štěstí jsou sice zdánlivě neškodná romantická aktivita, ale ti, kdo je vypouštějí, by si měli uvědomit, že z lampionu po dopadu zbyde odpad, který se bude v přírodě rozkládat několik let. O riziku vzniku požáru ani nemluvě." (njt)
Autor: Redakce


title: Lomnická zvonice zřejmě získá další zvony

maintext:
Lomnice nad Popelkou - Na výrobu dvou zvonů je potřeba více než milion korun.
Dřevěná zvonice v Lomnici nad PopelkouFoto: Archiv
Ke Štědrému dni v Lomnici nad Popelkou patří v posledních letech zvonění v nejstarší dochované stavbě města.
Na příští Vánoce by mohla být dřevěná zvonice bohatší o jeden až dva zvony. Město v Českém ráji k jejich pořízení uspořádalo spolu s místními zvoníky sbírku. „Zatím se povedlo vybrat přes 90 tisíc korun," řekl místostarosta šestitisícového města Zdeněk Rajm. „Myslím, že je to pěkná částka. Jsme relativně spokojení," uvedl starosta.
V dřevěné hranolové zvonici bylo ještě na začátku minulého století pět zvonů. Dochovaly se dva malý zvonek umíráček a zdobený zvon, který v roce 1591 nechala odlít majitelka panství Eliška z Martinic po velkém požáru Lomnice.
ÚŘADOVALA VÁLKA
O další tři zvony město připravila první světová válka, zhruba před sto lety byly odvezeny a přetaveny pro vojenské účely. Zrekvírován byl i největší zvon s obrazem svatého Mikuláše z roku 1590, který vážil 1039 kilogramů.
Město by do zvonice postavené na hřbitově v polovině 17. století chtělo navrátit kopii Mikulášského zvonu a také repliku 280kilového zvonu s obrazem sv. Václava a sv. Jana Nepomuckého z roku 1776. Místostarosta odhaduje, že na jejich výrobu bude potřeba přes milion korun. „Vychází to na 168 korun na každého obyvatele města," uvedl. Nepředpokládá ale, že ve sbírce, jež začala letos v květnu, získají tolik peněz. „Kdyby se nám podařilo vybrat 200.000 nebo 250.000 korun, tak si budeme moci říci, že sbírka byla úspěšná," řekl Rajm. Chybějící peníze zřejmě dodá radnice. Zatím se ale neví, kolik to bude. „Částečně to bude vidět z rozpočtu města na příští rok, který budeme schvalovat 25. ledna," uvedl Rajm. Osobně se přiklání k variantě pořídit oba zvony najednou. „Dáváme tomu dost energie a je otázka, zda by to chtěl někdo v budoucnu znovu podstoupit. Nechci ale mluvit za zastupitele," řekl. Výhodou společné výroby je podle něj to, že zvony půjde snadněji naladit.
SBÍRKA I PŘÍŠTÍ ROK
Sbírka na pořízení zvonů potrvá i příští rok. Na několika místech ve městě jsou pokladničky a radnice zřídila i speciální bankovní účet. Ve prospěch zvonů se koná po městě i řada akcí. Nejbližší bude předsilvestrovské představení hry Muž 7 sester v podání lomnických ochotníků. V Tylově divadle se uskuteční 29. prosince. Zpět do památkově chráněné zvonice by se jeden nebo dva zvony měly vrátit v listopadu příštího roku. Na jejich výrobu jsou potřeba čtyři měsíce.
(čtk, jm)

fasttext_language: cs


description: Hostinné – Napsat dopis a pomoci člověku, kterého neznám, jehož těžký životní příběh je ale spojený s nespravedlivým útlakem. To byl hlavní cíl akce s…

title: Propusťte vězně, žádali pisatelé

maintext:
Hostinné – Napsat dopis a pomoci člověku, kterého neznám, jehož těžký životní příběh je ale spojený s nespravedlivým útlakem. To byl hlavní cíl akce s názvem Maraton psaní dopisů, k níž se připojili také lidé z Vrchlabí a Hostinného. Konkrétních cílů psaní politicky odsouzeným nebo jinak utlačovaným je však mnohem více. Za každým z dvanácti lidí, adresátů jednotlivých dopisů, je totiž drsný příběh.
Maraton psaní dopisů přinesl více než stovku psaní z Vrchlabí a Hostinného, které podpoří nespravedlivě vězněné.Foto: Jaroslav Pich
„Posílají se dopisy vybraným lidem, tzv. vězňům svědomí, do celého světa. Mezinárodní organizace Amnesty International, která za pomoci dobrovolníků celou akci pořádá, jejich příběhy monitoruje a už od roku 2001 vybírá ty, kterým se pak snaží pomáhat. Dopisy se píšou lidem, kteří mohou něco změnit. Politikům, prezidentům a dalším vlivným osobám. Upozorňují na nespravedlivé odsouzení těchto osob.
Je to založené na tom, že v jeden čas přijde obrovská masa dopisů na určená místa a nejde ji lehce přehlížet. Píše se ale i samotným lidem, aby věděli, že na ně svět myslí a stojí za nimi," vysvětlil Pavel Žalský, který pořádal Maraton psaní dopisů jak ve Vrchlabí, tak v Hostinném společně se skauty ze střediska Dobráček. Součástí akcí na obou místech byly také vzpomínkové večery na Václava Havla, bývalého prezidenta republiky. Právě on byl v 70. a 80. letech jedním z vězňů, kterému chodily tisícovky podpůrných dopisů od lidí z celého světa. „Jsem přesvědčený, že bez této podpory bych byl ve vězení mnohem déle," řekl později Václav Havel.
Více než stovka dopisů odejde v nejbližších dnech z Hostinného a Vrchlabí. Stanou se součástí velké mezinárodní akce, která podporuje nespravedlivě vězněné a stíhané lidi po celém světě. V loňském roce z České republiky zamířilo na podporu politických vězňů více než 3,7 milionu takový dopisů. Letos se hromadně dopisy sepisovaly na 193 místech České republiky.
Maraton psaní dopisů, jak se celý program oficiálně nazývá, na obou místech v regionu Krkonoš pořádal Pavel Žalský, který se tak stal prodlouženou rukou organizace Amnesty International. „Letos dopisy míří na podporu kanadských indiánů, kteří mají kvůli stavbě obrovské přehrady přijít o svůj přirozený prostor. Píšeme do Číny, Kamerunu nebo Egypta. Většinou jde o vězně nebo jinak šikanované lidi.
Snažíme se apelovat na vlády a na úřady, aby nevěznily lidi, kteří nemají ve vězení co dělat. Je to klišé, ale snažíme se tady společně udělat svět alespoň o trochu lepší," řekl Žalský. Mediálně nejznámějším mužem, kterého letos dopisy podpoří, je Edward Snowden. Američan, který od roku 2013 žije v exilu, protože v jeho domovině mu hrozí desítky let ve vězení za vyzrazení dokumentů o americké tajné službě.
„Chtěl jsem podpořit někoho, koho třeba ani neznám. Chci tím dokázat i to, že člověk nemusí myslet jen na své okolí, ale i na ty, jejichž názory mu jsou třeba blízké," řekla Dorota Šindarová, která sepsala hned tři dopisy. „Paní do Íránu nebo Turecka, ale i do Číny. Přečetla jsem si jejich příběhy, zaujaly mě. Je mi takto vězněných lidí opravdu líto," dodala Šindarová.
Kdo ví, třeba i její dopis dopomůže nespravedlivě stíhaným ke spravedlnosti.


title: Bitva o vánoční stromky z hor

maintext:
Vrchlabí - Lidé vzali útokem prodej vánočních stromků z krkonošských lesů. Smrčky šly na dračku.
Jako na startu běžeckého závodu to vypadalo včera mezi vrchlabskými budovami Správy Krkonošského národního parku a ekocentra Krtek.
Jen místo závodníků se seřadili na startovním roštu zájemci o limitovanou edici certifikovaných stromků z krkonošských lesů. Už drahnou dobu před devátou hodinou ranní se začala tvořit fronta, která se v době zahájení prodeje rozvinula na několik desítek metrů. Parkoviště připomínalo největší obchodní centra v prime timu. Hlavní čas přišel úderem deváté. Startovní páska šla nahoru a zahájila masivní úprk dychtivých uchazečů. Bezmála dvě stovky lidí se vrhly na krkonošské smrčky. Žádné cizokrajné ze všech možných světových koutů, ale ty pravé, z nejvyšších českých hor. Lesníci Správy KRNAP je posbírali po celých Krkonoších, od Harrachova po Rýchory. Do prodeje jich šlo 180, všechny označeny nejprestižnějším lesnickým certifikátem FSC. Prodaly se všechny. Už jen pár chvil a budou zářit ozdobené v domácnostech.
Bitva o vánoční stromky z krkonošských lesů
Vybrat ten správný, nejlépe co nejrychleji před dalšími lačnícími zájemci. Vystát frontu, změřit výšku stromku, podle které se stanoví cena, šup s ním do baličky, jež ho promění v síťovanou nudli, a hurá k pokladně. Tam ještě dárek jako poděkování za zájem a označení uznávaným certifikátem. Takovým postupem si prošli lidé, kteří se zařadili do početného davu uchazečů, a chtěli mít vánoční stromek z Krkonoš. Nemuseli ani vynaložit majlant. Metrový byl za stovku, dvoumetrový za dvě. Smrček s výškou 150 cm vyšel na 150 Kč. Přiložený certifikát Forest Stewardship Council (FSC) deklaroval, že krkonošské lesy jsou obhospodařovány přírodě blízkým způsobem.
„To je právě to, co mě zaujalo," povídal Jiří Novotný z Lánova a v ruce třímal pořádný smrček. „Chodívám občas do Krtka na přednášky a besedy, tam jsem se o prodeji dozvěděl. Líbí se mi, že stromky pocházejí odsud z Krkonoš. To myslím, oceňují všichni, co tady jsou," řekl. Zatímco Jiří Novotný se vydal pro certifikovaný vánoční stromek poprvé, Vrchlabák Jaroslav Hloušek pro něj vyráží pravidelně každou zimu. „Je to už tradice, lidi se naučili pro stromky od KRNAP chodit. Navíc i ceny jsou velmi výhodné," poznamenal.
Ředitel Správy KRNAP Jan Hřebačka rozptýlil případné obavy lidí, že vyřezáním stromků došlo k poškození krkonošských lesů. „Naopak svou koupí přispěli ke zlepšení stavu krkonošských lesů. Utržené peníze se totiž příští rok do lesů v Krkonoších vrátí v podobě nových stromků," zdůraznil. Nabízené stromky pocházely z prořezávek, a tudíž les jejich vyřezáním neutrpěl. „V rámci hospodaření v lese bychom je stejně museli vyřezat. Je tedy lepší je vyříznout nyní a nabídnout veřejnosti jako vánoční stromky," řekl Jan Hřebačka, sám profesí lesník. „Vnímáme to i jako preventivní opatření, aby nám lidé nechodili s pilkou do lesa," dodal. Lesnické prořezávky jsou ve většině krkonošských lesů zatím ještě nutnou součástí péče o tuto část bohatství nejstaršího národního parku. Za výtěžek z prodeje Správa KRNAP navrátí do lesů dřeviny, které v nich chybí: jedle, javory nebo buky.
Jan Braun


description: Svoboda nad Úpou – Žáci z místní základní školy i široká veřejnost získali nové hřiště s umělým povrchem. Pěkné místo ke sportování mohou využívat po celý…

title: Pohybové aktivity po celý rok poskytne lidem nové svobodské hřiště


title: Vánoce u rybářů: noční hlídky, rumíček, rozbité lokty

maintext:
Trutnov - Petříkovická líheň zažívá v těchto dnech nápor. Lidé sem s oblibou jezdí pro ryby.
Je pět minut před otvíračkou, osmou ráno. Přesto už se u branky, která odemyká petříkovické rybářské království, klepou zimou první zájemci. Jen během dopoledne jich dorazí dvě stovky. Vánoční prodej ryb tady jede od 17. prosince. Lístečky s objednávkami se vrší. Kdo by nechtěl mít u štědrovečerní večeře tradiční rybu?
Největší nápor ještě teprve přijde. Nejvíc lidí dorazí dnes, den před Štědrým dnem. „Kaprů prodáváme 27-28 metráků, pstruhů 300 až 350 kilo. Amurů 80 kg, štik a candátů po 25 kilech," vypočítává Pavel Fér z trutnovské organizace Českého rybářského svazu, která je v petříkovických sádkách doma. Pečlivě se tam stará o líheň čtyř druhů pstruhů. S desítkami tisíc jiker si dávají opravdu precizní práci. Než skončí na talíři, absolvují dvou až tříletý cyklus. Kapry a další ryby vozí ze šlechtických vod Kolowratů z Opočna. Budete-li chtít, naservírují vám klidně sumce.
Ačkoliv prodej ryb probíhá v Petříkovicích celoročně a hlavně během prázdnin se výrazně stupňuje zájem o pstruhy, Vánoce znamenají pro místní rybářskou partu největší kolotoč. A pořádný. „Přicházíme tak na půl sedmou, odcházíme minimálně hodinu po zavíračce, která je v šest večer. Ale stává se, že jsme i déle. Přece nevyhodíme lidi, kteří sem přijedou," říká jeden z trutnovských rybářů Josef Morávek.
„Přes noc tady vždycky jeden z nás zůstává, aby všechno připravil, nechal vytopit buňku a hlídkoval. To jinak nejde," upozorňuje, jak střeží svoje království. „Největší nepřítel je zima," promne si promrzlé ruce. Na zahřátí tu mají čaj a kafe. Že by nebylo i něco ostřejšího? „Nóóóó," váhá Morávek s odpovědí. „Po ránu si dáme štamprličku rumíčka," prozrazuje s potutelným úsměvem. Jinak to tady frčí. Jeden vyřizuje objednávky, druhý tahá naběrákem ryby z vody, třetí je zbavuje života paličkou, kuchá vnitřnosti a porcuje, další kontroluje vodu a přebírá s mikroskopickou důsledností jikry. Pořád je co dělat. A někdy to je i rizikové. Devítikilového kapra, kterého právě vytáhl Lukáš Saibert, sice všichni obdivují, jeho rozbitý loket však už méně. „Ráno jsem uklouzl na schůdkách, které byly namrzlé, a už to bylo," líčí.
„Končíme na Štědrý den v poledne, kdy vyřizujeme jen předem objednané zakázky," upřesňuje Morávek. A co večer? Mají ještě chuť, po tom všem, na rybu? „Jasně! Kapřík nesmí na Vánoce na talíři chybět," hlásí.
Do džungle? Radši na dírky
Velmi početnou skupinu představuje trutnovská organizace Českého rybářského svazu. „I s mládeží je nás 1100, patří pod nás i Žacléř a Pilníkov," říká jeden z nestorů Josef Morávek. Nutností je pro členy roční povolenka k rybaření za 1200 Kč. V revíru na Dolcích, kde se nachytá ročně 30 metráků ryb, platí pravidlo lovné míry do 65 cm. Je-li ryba větší, pouští se zpátky. Ani mráz v zimních měsících neodrazuje nadšence s prutem, vyrážejí na vybraná místa na lov na dírkách. Při něm musí mít led minimálně 10 cm. Do něj se vytvoří díra a už se nahazuje udice. Nebylo by to lepší v teplejších podmínkách? Co takhle exotické dobrodružství ve stylu Jakuba Vágnera? „To je profesionál, pro propagaci rybaření udělal hodně. K tomu ovšem potřebujete špičkové vybavení. Radši zůstaneme u našich dobrých vod. Je to relax, kde máme svůj klid," povídá Morávek.
Jan Braun


description: Vysoké nad Jizerou - Wimbledonskou vítězku s vážně pořezanou rukou po útoku nožem převezli do specializovaného Ústavu chirurgie ruky ve Vysokém nad…

title: Vysočtí chirurgové operovali tenistku Kvitovou

maintext:
Vysoké nad Jizerou - Wimbledonskou vítězku s vážně pořezanou rukou po útoku nožem převezli do specializovaného Ústavu chirurgie ruky ve Vysokém nad Jizerou na Semilsku.
Petra Kvitová.Foto: ČTK/ABACA/AA/ABACA
Bojuj, Petro! Ze všech koutů Olomouckého kraje i celé republiky putovaly vzkazy s tímto významem Petře Kvitové. Jenže nešlo o tenisové fandění, dvojnásobnou vítězku Wimbledonu v úterý ráno v jejím prostějovském bytě přepadl zatím neznámý útočník. Nožem jí zranil levou ruku, ve které drží raketu.
Ještě večer se podrobila operaci ve specializovaném Ústavu chirurgie ruky ve Vysokém nad Jizerou. Místní doktoři nemají v tomto směru v České republice konkurenci.
Lékaři při operaci dlouhé tři hodiny a 45 minut zašili poraněné šlachy na článcích všech prstů levé ruky a dva nervy. Česká hráčka nesmí tři měsíce postižené místo přetěžovat a určitě nestihne první část sezony, včetně grandslamového Australian Open. Ruku Kvitová může plně zatížit až po půl roce, na turnaje se tak vrátí nejdříve v druhé polovině příštího roku. Doktoři jsou ale optimističtí, že její sportovní kariéra nešťastným životním okamžikem neskončila.
„Léčba je rozdělena. Čtrnáct dnů je na zahojení rány, šest týdnů než je šlacha spojená, ale to je jako rozžvýkaná žvýkačka. Aby vyzrála a byla dostatečně pevná a zvládla zátěž, tak jsou potřeba tři měsíce. Předtím nesmíte dělat silový pohyb. Pak se může začít pracovat na síle a pokud se bavíme o sportovním zatížení, tak jde o nějakých šest měsíců," řekl na tiskové konferenci operatér Radek Kebrle z Ústavu chirurgie ruky a plastické chirurgie ve Vysokém nad Jizerou.
Šestadvacetileté Kvitové ruku nožem poranil neznámý pachatel pří úterním ranním přepadení v jejím prostějovském bytě. „Jednalo se o řezné poranění, jak chytila nůž. Zasaženy byly všechny prsty. Na každém prstu byla zasažena jedna nebo dvě šlachy," popsal Kebrle.
Podařená operace je ale podle Kebrleho jen 50 procent úspěšného výsledku. Důležité je, jak se bude vyvíjet rehabilitace. „Je mladá, zdravá a má dlouhé štíhlé prsty, to je dobrá prognóza," uvedl Kebrle. „Je to poměrně masivní záležitost. Budeme dělat všechno proto, aby vše bylo jako dříve. Ale je to těžké poranění. Rizik je mnoho," dodal však Kebrle.
Operaci prováděl společně s primářkou ústavu Alenou Schmoranzovou. Nemocnice s 52 lůžky je specializovaným pracovištěm, kde už 41 let tvoří většinu nemocných pacienti s poraněnou nebo jinak poškozenou rukou. Kebrle v minulosti například operoval zlomený prst sdruženáře Tomáše Portyka před olympijskými hrami v Soči.


description: Trutnov – Symbolický plamínek Betlémského světla přivezli brněnští skauti minulý víkend z Vídně. Po regionu i celém Česku ho rozvezou vlaky ve spolupráci…

title: Skauti dnes rozvážejí Betlémské světlo vlakem


description: Markušovice - V podvečer třetí adventní neděle se v Markoušovicích opět rozsvítil Vánoční strom. Dopolední přípravy, zkoušky a stavění stánků lemovaly…

title: Také v Markoušovicích už slavnostně rozsvítili vánoční strom


title: Ben Cristovao oficiálně otevře sezonu ve skiareálu Herlíkovice

maintext:
Krkonoše - Na pořádně žhavou show na sněhu se mohou těšit už dnes návštěvníci nejvyšších tuzemských hor.
Ben CristovaoFoto: DENÍK/ Daniela Loudová
Ve skiareálu Herlíkovice totiž právě dnes oficiálně zahajují vstup do nové zimní sezony, přičemž hlavní hvězdou večera se stane český zpěvák Ben Cristovao. Akce startuje už v 15 hodin, veřejnost bude moci soutěžit o volné pernamentky. Vystoupení Cristovaa přijde na řadu v 18.30 hodin, do hor přijede společně s Annet Charitonovou a raperem the Glowsticks z Kanady. Od 20.00 bude pak následovat diskotéka a dvě hodiny před půlnocí odstartuje after party v klubu Stodola v areálu Eden v Herlíkovicích. Vstupné organizátoři nevybírají.
V Černém Dole se schováte do stanu, denně je tam program
Na návštěvníky Krkonoš mysleli pořadatelé tradičního Vánočního stanu. Nudit se během posledního prosincového týdne lidé v Černém Dole určitě nebudou. Po úvodních třech dnes začne dnes program v 16 hodin dětskými Hrátkami s klaunem Tomem, od 20 hodin zahraje skupina Nadoraz. Zítra se děti mohou od 16 hodin těšit na pořad Možná přijde i kouzelník. Dospělým zahrají od 20 hodin Vaťáci (revival Kabátů). V pátek 30. prosince se od 16 hodin otevře oblíbená výroba loutek a marionet s divadlem Kozlík a pořadem Těšíme se na pohádku. Od 20 hodin dospělé pobaví pořad Černodolský štěk. Vánoční stan své brány otevře i v poslední den tohoto roku. V sobotu se od 16 hodin o oslavu Silvestra postará opět agentura Vosa, od 20 hodin pak začíná diskotéka.


description: Trutnov – Po téměř ročním prověřování kvality a bezpečnosti poskytované péče udělili inspektoři Spojené akreditační komise trutnovské nemocnici důležitý…

title: Nemocní a cizinci vyjádří bolest pomocí obrázků


title: Hory se zaplňují, podmínky se mají zlepšit

maintext:
Krkonoše - O ideálním počasí během vánočních svátků se v horských střediscích rozhodně mluvit nedalo.
DO TERÉNU vyrazili i milovníci běžeckého lyžování. Nemusí ani na hřebeny. I Vejsplachy ve Vrchlabí jsou vysněžené.Foto: Jiří Novák
Napadlo 20 cm nového mokrého sněhu. Na závětrných stranách a žlabech je ho uloženo větší množství. Po sněžení však začalo pršet. Teploty se pohybovaly kolem nuly a včera spíše několik stupňů nad bodem mrazu. Byl vyhlášen první stupeň lavinového nebezpečí. Přesto se nejvyšší české hory začínají zaplňovat a vlekaři nabízejí k provozování zimních sportů vše, co je možné v rámci dostupných podmínek. Sněhu je na sjezdových tratích v největších střediscích od 30 do 60 centimetrů, na Černé hoře dokonce do 80 centimetrů. Včera ve vyšších polohách hor panovala silná mlha s viditelností do 50 až do 200 metrů, ale lyžovalo se téměř ve všech známých skiareálech.
Jako každý rok se stane následující období tím nejexponovanějším v sezoně. Slavit Silvestra v horské přírodě či třeba jen penzionu nebo hotelu stále láká. Meteorologové předpovídají smíšené přeháňky a postupné ochlazování. Konec roku by se tedy mohl lyžařům vydařit.


title: Na Vánoce za zvířátky do zoo

maintext:
Dvůr Králové - Desítky svítících dekorací ve tvaru zvířat, více než 150 ozdobených stromečků, mohutný vánoční baobab a samozřejmě zvířata.
Vánoční zooFoto: Archiv
Na to vše se mohou návštěvníci těšit při návštěvě Vánoční zoo. Potrvá do 1. ledna 2017. Zahradu zdobí originální vánoční strom – přes pět metrů vysoký baobab. Ten návštěvníci najdou naproti Restaurantu Lemur. Procházku po setmění navíc zpestřují desítky svítících zvířecích postav. Vánoční atmosféru lze ale zažít i přes den. Po celé zoo nazdobily dětské kolektivy z okolních základních a mateřských škol přes 150 vánočních stromečků. V pavilonech pak své místo našly vánoční zvířecí postavičky ze sena a slámy. Radost však udělají hlavně zvířata a nové přírůstky. Návštěvníci by se rozhodně měli zastavit u nově zrekonstruované expozice štětkounů, kde se se svojí matkou zabydlelo vůbec první odchované mládě štětkounů ve dvorské zoo. V pavilonu šelem pak mohou pozorovat, jak se tu má čile k světu dvouměsíční mládě dikobraza Gabriel. Vánoční zoo láká i zvýhodněným vstupným pro děti i dospělé a také prodlouženou otevírací dobou do 19 hodin. V zahradě je možné zůstat i déle a opustit ji samostatnými turnikety. Dnes a na Silvestra se pokladny uzavřou už ve 14 hodin.


description: Horní Maršov – Dům obnovy tradic, ekologie a kultury Dotek v Horním Maršově organizuje dnes mezi 14. až 18. hodinou Vánoční pobejtek. Od 14 do 17 hodin…

title: V Doteku Vánoční pobejtek i krkonošské betlémy

maintext:
Horní Maršov – Dům obnovy tradic, ekologie a kultury Dotek v Horním Maršově organizuje dnes mezi 14. až 18. hodinou Vánoční pobejtek. Od 14 do 17 hodin budou probíhat vánoční dílničky s ruční výrobou drobných dárků a dekoračních předmětů a pečením cukroví. V 17.00 přijde na řadu divadelní představení O Ježíškovi v podání Divadla Na cestě Liberec, které se odehraje ve starém maršovském kostele.
Dotek Horní MaršovFoto: Archiv
V barokních prostorách maršovského Doteku je rovněž k vidění hravá interaktivní výstava Pojďte s námi do Betléma. Kdo si vyzvedne v infokoloniále Doteku průvodcovský list, může si výstavu opravdu užít – pro děti jsou po celém domě připraveny hříčky a hádanky, které vedou k zamyšlení, co všechno máme a zda si toho vážíme.
Návštěvníci také uvidí několik zajímavých betlémů: krkonošský skříňový betlém z přelomu 19. a 20. století, betlém z dílny Josef Mohorna z Horní Malé Úpy a velký dřevěný betlém současné trutnovské výtvarnice Terezy Komárkové s 365 ovečkami. Každý návštěvník si může vyrobit betlémského darovníka podle vlastní fantazie a přidat ho do rozrůstajícího se maršovského betléma s největším počtem tvůrců. Dospělí mohou návštěvu výstavy spojit s prohlídkou nově opraveného renesančního kostela, který je nejstarší stavební památkou východních Krkonoš. Výstava je otevřena každý den od 9.00 do 17.00, až do 8. ledna. (br)


description: Turnov – S peticí se na městské zastupitele obrátili občané z oblasti Konělup. Nesouhlasili s tím, že by jim město mělo omezit pravidelné služby v odvozu…

title: Lidé v Konělupech sepsali petici. Kvůli odpadům

maintext:
Turnov – S peticí se na městské zastupitele obrátili občané z oblasti Konělup. Nesouhlasili s tím, že by jim město mělo omezit pravidelné služby v odvozu komunálního odpadu. Řidiči z technických služeb mají totiž údajně potíže se zajížděním do odlehlých a těžko přístupných míst, zvláště v zimě.
Lidé v Konělupech sepsali peticiFoto: archiv redakce
Zastupitelé podobné stížnosti neprojednávali poprvé. Už na jaře rozhodli, že z těžko přístupných míst budou občané svážet odpad v popelnicích nebo pytlích od domů na dostupné místo. „Podloží u cesty podél Jizery je možná nestabilní, ale jak jste chtěli v tom samém místě stavět silniční obchvat centra Turnova?" zeptal se občan Pavel Veselý.
Podle něj se z místa běžně odvážely odpady čtyřicet let a všichni řidiči to vždy zvládli. „Jezdili tam léta hasiči, záchranka i ostatní a nikdo nic ani ‚neškrábl'. Jezdí tam i jiná nákladní auta." Ozval se i další občan, Karel Chytrý: „Teď je tam i nový asfaltový povrch a nedávno, když nebylo v provozu malé auto, přijely tam TST bez problémů i s velkým vozem a šlo to taky." „Toto místo je dostupné. S radnicí se neshodneme, " doplnil jej Veselý.
„Svoz odpadů omezujeme ve všech okrajových místech města a také tam, kde je to pro řidiče technických služeb nebezpečné. Proběhla řada jednání s občany, kterým jsme navrhli náhradní řešení. Konkrétně tady na vybraném pozemku například řešíme i vybudování místa na otočení sběrného vozidla. Do té doby jsme lidem nabídli popelnice na kolečkách či igelitové pytle, které by sami snáze dopravili na začátek ulice o 300 metrů dál," shrnula podmínky místostarostka Jana Svobodová. Někteří zastupitelé opakovaně navrhovali snížení poplatků, nebo zachování služby. Podle Svobodové legislativa neumožňuje, aby občané za odvoz zaplatili jen polovinu částky. „Hlavně není řidič, který by tam zajel," uzavřela Svobodová.
Přestože se rýsuje dohoda o vybudování obrátky s majitelkou pozemku, starosta Tomáš Hocke varoval před zásahem do nejistého podloží strmého svahu, navíc v blízkosti koryta řeky.
„Mám v obvodu také lokality, kam se teď nejezdí. Jestli tady budeme dělat výjimky, čekám, že naši lidé je budou chtít také," ozval se zastupitel Arnošt Černý. „Je to hloupost. Jestli je přístupová cesta tak nestabilní, jak říkáte, nemohli by tam jezdit lidé osobními auty a nakonec ani chodit pěšky," přisadil si zastupitel Daniel Hodík.
„Běžte se tam nejdřív podívat! Mě osobně nejvíc mrzí to, že tu o všem zasvěceně hovoříte, ale když jsme tam udělali výjezd a prohlídku místa, nejel z vás nikdo," vyčetl kolegům zastupitel František Zikuda.
ZÁMĚR NESCHVÁLILI
„Neřešme tady detaily, kdo a s čím tam pojede. Mně připadá, že se jen hledají důvody, proč to nejde," vyzval ostatní Vítězslav Sekanina.
Vzápětí se několik zastupitelů i občanů nabídlo, že jsou ochotni jednou týdně brigádně s vozem technických služeb lidem pro odpady přijet.
Možná i proto závěrečný návrh řešení, že město v oblasti Konělup omezí svoz komunálního odpadu do doby vybudování zmíněné obrátky, zastupitelé neschválili. Otakar Grund


title: Donést domů betlémský plamínek není jednoduché

maintext:
Trutnovsko - Betlémské světlo již neodmyslitelně patří k Vánocům i v našich zeměpisných šířkách.
Betlémské světlo ve VrchlabíFoto: Jiří Novák
Dostává se k lidem prostřednictvím skautů. Ti ho letos přivezli nejen do Trutnova, ale i do dalších měst regionu. Skauti ze střediska Hraničář měli jako každoročně v předsvátečním čase napilno. Nejen péče o betlémský plamínek, který převzali od svých kolegů v Jaroměři, ale také jeho šíření k lidem, je jejich hlavním cílem. Betlémské světlo opět společně s drobnými dárky, které skauti vyrobili, putovalo před Štědrým dnem i do domovů důchodců a domů s pečovatelskou službou. „Postupně se k nám přidávají další dobrovolníci, kurýři, kteří světlo předávají dál do rodin. Předat plamínek nic nestojí, ale může udělat radost mnoha lidem. I těm, na které si třeba celý rok nikdo nevzpomene," uvedl Martin Klenčák, zvaný Akéla, na předvánočním setkání v Trutnově.
Skauti tam tradičně v předvečer nejkrásnějších svátků v roce rozdávali na tři stovky lampiček a při zpívání koled se k nim v podloubí u Krakonošova náměstí příchozí připojovali. Nechyběl ani živý betlém. „Světlo jsme nesli radši ve třech lampičkách. Cestou nám postupně vždy nějaké zhaslo, ale zase jsme si ho vzájemně připálili. Snad do zítřka doma vydrží," přál si jeden z chlapců, kteří se světlem mířili k domovu. Podobná setkání se však uskutečnila i jinde.


description: Dvůr Králové /FOTO/ - Do plavek se na Štědrý den vysvlékla zhruba dvacítka otužilců v královédvorské loděnici.

title: Otužilci slavili Štědrý den v ledovém Labi


description: Havlovice - Jeho práci znají žáci trutnovského gymnázia, jeho hlas zase fotbaloví fanoušci z reproduktorů legendárního turnaje Hapo. Celé rodné Havlovice…

title: Příběh havlovického patriota: Honzera vydal knihu

maintext:
Havlovice - Jeho práci znají žáci trutnovského gymnázia, jeho hlas zase fotbaloví fanoušci z reproduktorů legendárního turnaje Hapo. Celé rodné Havlovice však místního nadšence Zdeňka Honzeru vnímají také skrz lásku k rodné obci. Po jedinečném informačním okruhu „U nás", kterým na čtyřiadvaceti kilometrech v minulosti protkal obec, letos vydal zbrusu novou knihu s názvem Havlovice… krok za krokem.
Zdeněk Honzera vydal knihuFoto: Jaroslav Pich
Patrioti. Lidé, kteří za rodnou obec dýchají. Ne kvůli svému prospěchu, ale také, a možná především, kvůli radosti druhých. Je jich málo a proto si je každá vesnice hýčká. Tak jako si třeba v Havlovicích na Úpicku hýčkají Zdeňka Honzeru.
Žáci na trutnovském gymnáziu možná ani netuší, jak všestranný jejich tělocvikář je. V rodných Havlovicích totiž Zdeněk Honzera vytvořil jedinečné dílo. Nejprve tu díky němu vyrostl okruh se čtyřiadvaceti naučnými tabulemi, později Honzera zmapoval místní stromy, popsal jejich stáří a vytvořil informační tabulky i brožuru. A v letošním roce společně s obcí vydal knihu s názvem Havlovice… krok za krokem.
„Celý život jsem strávil v Havlovicích. Mám k obci vztah a vždycky jsem se snažil o ni něco dozvědět. A říkal jsem si, že když už tyto informace mám, bylo by dobré je předat i ostatním," vypráví o svých pohnutkách pětapadesátiletý Zdeněk Honzera.
OD HERBÁŘE PO KNIHU
Všechno ale začalo před lety úplně jinak. V 70. letech měl Honzera jako student gymnázia vypracovat herbář. „To mě chytlo natolik, že mám nyní doma založených zhruba 90 procent všech kvetoucích rostlin, které se v Havlovicích vyskytují. Tohle zpětně vnímám jako takový první impuls k zanícení pro obec," vypravuje skromně Honzera.
Po vstupu do nového tisíciletí přišel na řadu poznávací okruh. Dílo, které Honzera tvořil více než pět let. Díky němu lidé mohou na mnoha místech Havlovic potkávat cedule s místními názvy, historií, zajímavostmi nebo fotografiemi. Havlovický rodák vytvořil 24 informačních tabulí, z nichž vznikl naučný okruh.
„Jsme turistickou obcí, je tu opravdu bohatý ruch. I proto jsem si řekl, že by bylo vhodné, aby se lidé mohli o různých místech u nás něco dozvědět. Původně jsem si myslel sice asi na pět tabulí, ale rozrůstalo se to. Lidé si přečtou něco o lokalitě, kde se nachází. Popsal jsem vždy i nějaká zajímavá témata, která s prostorem souvisí," představuje autor okruh, který Havlovice slavnostně uvedly v roce 2010.
O pouhé dva roky později navíc Zdeněk Honzera z vlastní vůle připravil brožuru, v níž popisuje nejstarší a nejzajímavější stromy v obci. „Začalo to u památné lípy u školy, od toho se všechno odvíjelo. Postupně jsem mapoval přirozené druhy, ve spolupráci s obcí jsme dali dohromady popisky. Je to takový další kamínek do havlovické mozaiky," těší Zdeňka Honzeru.
A postupem let začaly sílit hlasy po knize. „Bránil jsem se tomu. Všeho moc škodí. Ale lidé mě k tomu vyzývali stále častěji," vzpomíná na začátky své knižní prvotiny. Knihu obec vydala v polovině listopadu. Je prakticky rozšířenou verzí poznávacího okruhu.
„Nabídla prostor pro další věci, podstata je v havlovickém okruhu. Pojednává o jeho vzniku, o jeho podstatě a provádí čtenáře po jednotlivých zastaveních. Jsou tam fotografie, můj autorský komentář a na dalších stranách jsou rozpracovaná témata, o nichž si člověk v teple domova může listovat, dozvídat se zajímavosti o Havlovicích nebo jen tak zavzpomínat," představuje Zdeněk Honzera svou knihu, která je ztvárněná v dřevěném designu. Celou ji napsal, sesbíral historické fotografie, pořídil autorské snímky, graficky ji ztvárnil. Na 170 stranách zmapoval každý kout Havlovic.
ZE SPORŤÁKA SPISOVATELEM? „TAK POZOR!"
Zdeňka Honzeru lidé znají dobře nejen v Havlovicích. Jeho hlas už dlouhé roky zní z amplionu na fotbalovém hřišti, když moderuje legendární turnaj HAPO, který před 40 lety spoluzakládal. Jeho jméno je ale podepsané také pod obnovou hradu Vízmburk. „Jako malý student jsem tady pomáhal doktoru Hejnovi provádět vykopávky, to byla úžasná záležitost, na kterou rád vzpomínám.
Teď se několika lidem podařilo obnovu znovu nastartovat a já jsem rád, že se na tom mohu opět podílet," říká Zdeněk Honzera. Jako mladý se navíc motal také kolem havlovických ochotníků a od patnácti let dělá i cvičitele v místní sokolské tělovýchovné jednotě, kterou po roce 1990 šestnáct let vedl jako předseda. Před osmi lety dokonce inicioval historicky první setkání Havlovic, občanů čtyř vesnic z republiky s tímto jménem. A založil tím další tradici, která přetrvala.
„Za dlouhá léta se obec změnila unikátním způsobem. Myslím, že lidé by měli být rádi, že žijí zrovna v Havlovicích. Já sám se dlouhá léta pohybuji po vesnici i okolních vršcích. Prožívám v sobě vnitřní radost, že k Havlovicím patřím, že tu byli mí předci, kteří tu něco zanechali, a že i po nás tu něco zbude. Hrozně mě tohle nabíjí. Prolíná se tu krásná příroda s bohatým spolkovým životem. Každý si tu může najít to své," libuje si.
A jak autorovi jedinečné knihy, kterou vytvořil, jak sám říká „tak nějak po havlovsku", lebedí spojení se spisovatelem? „Tak pozor!," vyhrkne se skromností sobě vlastní. „To zní moc honosně. Jsem spíš sběratel havlovických drobností, které se snažím předávat dál. Kdepak spisovatel," kroutí hlavou s úsměvem na rtech.
Povolání tělocvikáře tak s největší pravděpodobností měnit nehodlá. Žáky na gymnáziu bude peskovat i nadále.
A co v Havlovicích? Jak vidno, velcí patrioti v obcích stále jsou. Ti zapálení jako Zdeněk Honzera by se ale měli platit zlatem. Kdo ví, co si totiž místní rodák připraví příště.


description: Trutnovsko – Policisté z Trutnova se od začátku roku účastnili již několika společných hlídek s polskými kolegy při kontrolách českého a polského…

title: Na pohraničí dohlížejí společně Češi a Poláci


title: První skibusy do Kladského pomezí vyrazí 7. ledna

maintext:
Kladské pomezí - Už od začátku prosince upravují sněžné skútry první kilometry běžeckých tratí v regionu Kladského pomezí.
Ilustrační fotoFoto: Deník
„Zdejší tratě jsou unikátní svým propojením, a tak při příznivých sněhových podmínkách mohou běžkaři dojet například z Machova až do Náchoda," informuje Zdeněk Špringr ze společnosti Branka, která zajišťuje ve spolupráci s provozovateli úpravu běžeckých tratí celkem v devíti lokalitách.
„Návaznost mají tratě také na polské území v oblasti národního parku Gór Stolowych a tak se z Polska na běžkách dostanete například do Broumovských stěn nebo přes Bor do Machova," dodává a inspiruje k výletu. Společnost Branka v regionu každoročně organizuje provoz skibusů. Ty poprvé vyjedou už v 7. ledna. První z linka pravidelně bude vyjíždět v 9 hodin z Náchoda, přes Červený Kostelec a Úpici do Jestřebích hor, které jsou jedny z nejvíce oblíbených míst pro běžecké lyžování v Kladském pomezí. Druhá linka vyráží z Náchoda ve 12.15 a přes Kudowu Zdrój zajede až do polského Karłówa. Oba skibusy budou jezdit pouze do konce února.


description: Dvůr Králové nad Labem - Dvorští zastupitelé schválili rozpočet na rok 2017. Město hodlá investovat devadesát milionů.

title: Dvůr investuje nejvíc do opravy cyklostezky


description: Dolní Brusnice - Osmihranný zděný pavilonek v Dolní Brusnici prošel rekonstrukcí. Kaplička, která se nachází v areálu Hotelu pod Zvičinou, se tak zařadila…

title: Kaplička na vrchu Zvičina už září novotou


description: Trutnov - Nábřeží Václava Havla je už realitou Trutnova. Poté, co zastupitelé Trutnova schválili přejmenování Revoluční ulice na Nábřeží Václava Havla,…

title: Havel už bdí nad nábřežím


description: Dvůr Králové - Za téměř čtvrt milionu korun nechala královédvorská radnice rozšířit hřiště pro venkovní posilování v Schulzových sadech.

title: Ve Dvoře Králové přistavěli venkovní posilovnu


title: Semilští si vybrali investice

maintext:
Semily - Chodník u hřbitova, opěrná zeď a zateplení fasády domu.
Ilustrační foto.Foto: Deník/ Vít Šimánek
Do čeho se bude investovat v dalším roce? To nemohou obyvatelé všech měst ovlivnit. Semilští ovšem patří k těm, kterým to je umožněno v rámci participativní části rozpočtu. Těsně před vánočními svátky zástupci vedení radnice uzavřeli anketu, ve které se ptali lidí, čemu by dali při investicích z městské kasy přednost.
„Participativní část rozpočtu představovala pro rok 2017 jeden milion padesát tisíc korun. Náklady na jednotlivé projekty nesměly překročit 50 procent z této částky," vysvětlil postup místostarosta města Tomáš Sábl. Návrhy na různé investiční akce mohli lidé podávat do letošního 31. července. Celkem se jich sešlo čtrnáct, pak je posoudili zaměstnanci odboru rozvoje a správy majetku.
Výbor pro rozvoj města poté stanovil konečný seznam projektů pro hlasování v anketě. „Návrhy byly velmi pestré," konstatoval Tomáš Sábl a uvedl, že občané si například přáli opravit některé komunikace či chodníky, vytvořit pietní místo, anebo zřídit bosou stezku na Ostrově. Hlasování se nakonec zúčastnilo 170 občanů. Ti rozhodli o projektech, které se v příštím roce díky participativní části rozpočtu dočkají realizace. Zastupitelé v prosinci záměry na svém zasedání odsouhlasili.
Semilští se tak mohou těšit na vybudování nového chodníku podél hřbitova na Koštofranku do ulice Mikoláše Alše, spojené s rekonstrukcí opěrné zdi, a na zateplení fasády domu s mozaikou v Tyršově ulici včetně uměleckého ztvárnění znaku města na fasádě domu. „Věřím, že se do hlasování bude zapojovat stále více lidí. V příštím roce umožníme hlasovat elektronicky po přihlášení prostřednictvím služby mojeId. Částku pro participativní rozpočet jsme navýšili na jeden a čtvrt milionu korun," informoval semilský místostarosta Tomáš Sábl.


description: Semilsko – Nemocnice Semily s kapacitou 119 lůžek a nemocnice v Jilemnici se 194 lůžky společně utvoří od 1. ledna silnější celek. „Pro semilskou…

title: Dvě nemocnice utvoří silný celek


description: Dvůr Králové - Desítky svítících dekorací ve tvaru zvířat, více než 150 ozdobených stromečků, mohutný vánoční baobab a samozřejmě zvířata. Na to vše se…

title: Vánoční zoo pokračuje do prvního ledna


title: Také západní část Krkonoš od neděle křižují skibusy

maintext:
Semilsko - Do Rokytnice a na Mísečky jezdí lidé dokonce zdarma.
Ilustrační fotoFoto: Archiv
Milovníci zimních sportů mohou již plně využívat skibusy, které pro ně v západní části Krkonoš a Jizerských horách odstartovala společnost BusLine. Linky každoročně využívají nejen sjezdaři, běžkaři a snowboardisté, ale i nadšenci dalších zimních sportů. Autobusy cestující pohodlně dopraví do Rokytnice nad Jizerou, Harrachova a Jizerek. Rokytnický skibus mohou zájemci opět využívat zcela zdarma. V hlavní sezóně, která potrvá do 2. března, jezdí ještě navíc druhý vůz. Vybrané spoje jsou prodlouženy i do Jablonce nad Jizerou, a to třikrát denně. Kmenově provozovatelé tradičně nasadili do provozu nízkopodlažní vozy Irisbus Crossway LE a opět po dvou letech je rokytnická flotila skibusů doplněna i o třídvéřový, plně nízkopodlažní Citybus.
Skibus Harrachov je v provozu na objednávku sdružení místních hoteliérů a skiareálu. Začal jezdit po Štědrém dnu a v provozu bude do 19. března. Pro držitele Harrachov Card je tato doprava zajišťována zdarma, ostatní cestující zaplatí 20, respektive 10 korun. Tradiční Karosu B 951 letos střídá i nízkopodlažní ekologický TEDOM, jezdící na CNG.
Stranou nezůstaly ani oblíbené Mísečky. Skiareál Špindlerův Mlýn si pro dopravu lyžařů totiž objednal i skibus, který na ně míří z Jilemnice. Začal jezdit v sobotu a v provozu bude do 19. března. Spoje na Mísečky vozí cestující bezplatně. Kromě nich však mohou lyžaři do oblíbené lokality využít i běžné spoje pravidelné linky 947 v tarifu IDOL. I pro skibus na Mísečky platí změna vozového parku. Tradiční Karosy C 934 nahradil citelně mladší autobus SOR C 10,5.


description: Trutnov – Plamínek, který patří k Vánocům, už mají mnozí lidé doma.

title: Betlémské světlo už svítí v trutnovském kostele


description: Trutnovsko - V úterý 20. prosince od 9 hodin bude nabízet Správa KRNAP ve Vrchlabí u Krtka vánoční stromky z krkonošských lesů, které jsou obhospodařovány…

title: Pro stromky z Krkonoš v úterý


description: Trutnovsko, Pojizeří - Příjemné prožití vánočních svátků přeje všem lidem a našim věrným čtenářům redakce Krkonošského deníku.

title: Krkonošský deník vám přeje krásné Vánoce 2016


description: Krkonoše - Návštěvníci hor slaví konec roku spontánně a bujaře.

title: I Silvestr na horách ozáří nebe půlnočními ohňostroji


description: Trutnov - Hospitalizace v období vánočních svátků bývá velmi těžká pro nemocné děti i jejich rodiče a blízké.

title: Dárky nechyběly ani v trutnovské nemocnici


description: Dvůr Králové - Do budovy bývalé textilní školy, dnes Střední školy informatiky a služeb, by chtěli královédvorští zastupitelé z České Skalice přemístit…

title: My jsme textil! Dvoráci usilují o sbírky muzea

maintext:
Dvůr Králové - Do budovy bývalé textilní školy, dnes Střední školy informatiky a služeb, by chtěli královédvorští zastupitelé z České Skalice přemístit sbírky textilního muzea. Před lety právě ve Dvoře Králové totiž vznikaly. Jasno má být do března.
JEDINEČNÁ TEXTILNÍ SBÍRKA by se z České Skalice mohla přesunout do Dvora Králové nad Labem.Foto: Archiv města
Muzeum textilu v České Skalici končí. Zpráva, která zasáhla nejen lidi z Královédvorska, kteří se celý život pohybují v textilním průmyslu.
Co s unikátní sbírkou bude, to není doposud jasné. Jisté však je, že o ní projevili zájem královédvorští zastupitelé. Ti nyní podniknou veškeré kroky, aby se historicky cenné předměty do města po letech vrátily.
„Ve Dvoře Králové se sbírka začala formovat. Po vystěhování z Neumannovy vily v dnešní zoologické zahradě už se ve městě ale neobjevila. Zázemí po letech našla až v České Skalici, kde měl národní podnik Tiba pobočku a po jehož krachu přešly sbírky pod Uměleckoprůmyslové museum. Nyní však expozice musí opustit objekt, kde sídlí společně s muzeem Boženy Němcové. Ve Dvoře Králové máme nyní pocit, že sbírky do města patří. Je to kus naší historie. Ne nadarmo se Dvoru Králové říkalo český Manchester," upozorňuje místostarostka Dvora Králové Alexandra Jiřičková. „Chtěli bychom tu opět vytvořit expozici textilního tisku," dodala.
NEJASNÉ NÁKLADY
Místostarostka také předeslala, že vyjednávání o celém záměru potrvá několik měsíců. Muzeum má být umístěno v budově Střední školy informatiky a služeb, dříve textilní školy. Otázkou ale zůstává finanční náročnost celé akce.
„Prostory jsou vhodné pro instalaci strojů, nevyžadují prakticky žádné stavební úpravy a jsou dobře přístupné. Musíme ale vyřešit například stěhování, instalaci vitrín a panelů a podobně. Do března bychom rádi měli hotový harmonogram, který by nám objasnil postup prací a náklady," uvedla místostarostka Jiřičková. Od ledna město začne pracovat na architektonické studii prostoru, přípravu potřebného libreta expozice zajistí majitel sbírky.
„Hlavně tyto dokumenty by nám měly poskytnout informaci o cenových relacích," vysvětlila Jiřičková. Podle prvního záměru, s nímž se v prosinci seznámili zastupitelé Dvora Králové, by se na chodu muzea měly instituce podílet společně. Škola by hradila energie, město by zajistilo personální chod a uměleckoprůmyslové muzeum by sbírky zdarma zapůjčilo.
REÁLNÝ NÁVRAT
Textilní muzeum v České Skalici je v současnosti jediné české muzeum specializované na historii textilní výroby. Jeho expozice a sbírky představují jedinečný soubor dokladů vývoje textilnictví, zvláště tisku, v České republice i v zahraničí. Formovat se začalo díky „Tekstilní a krajinské výstavě", která se konala v roce 1936 ve Dvoře Králové. Po nutné rekonstrukci Neumannovy vily se textilní sbírky přestěhovaly do části bývalého kláštera v České Skalici, kde byla v květnu 1990 zpřístupněna rozsáhlá muzejní expozice.
Záměr královédvorských zastupitelů podporují všechny dotčené instituce, a tak se zdá, že přesun sbírek do města by mohl být velmi reálný. „Uděláme pro návrat maximum," je odhodlaná Alexandra Jiřičková, která byla pověřena jednáním o přesunu textilních sbírek do Dvora Králové.
Hlavatý: „I my stojíme o úctu příštích generací k naší práci"
Záměr vrátit sbírky textilního muzea do Dvora Králové se pochopitelně líbí i současným textilním profesionálům, kteří ve městě, historicky spjatém s tímto oborem, stále fungují. Záměr například podporuje také senátor a majitel podniku Juta Jiří Hlavatý.
„Opravdu jsem za to moc rád a samozřejmě tuto myšlenku podporuji. O Dvoru Králové se dříve říkalo, že je to takový český Manchester a i když tu zůstalo teď už jen pár firem, které tu mají klasickou výrobu, stále je tu textilní duch živý. Pletařské stroje, tkalcovské stavy, snovadla, to všechno je charakteristické pro naše město. Jsem zastáncem toho, abychom se drželi historie, která byla úspěšná," řekl Jiří Hlavatý. „Kde jinde by textilní muzeum mělo být, když ne u nás. Je to úžasná myšlenka, jen ať se to k nám vrátí. Kultura je součástí života nás všech a do těch dvorských tahle tradice rozhodně zapadá. Pokud se muzeum do Dvora Králové vrátí, umožníme tím místním lidem i návštěvníkům města, aby si mohli prohlédnout, co minulé generace uměly a co tu vytvořily. I my chceme, aby další generace chovaly úctu k tomu, co jsme vytvořili my," doplnil Jiří Hlavatý.
Podobný názor má také vzorkorytec Milan Bartoš. Ten k převzetí sbírek vyzval město už na říjnovém předávání cen města, podobně pak promluvil i pro Krkonošský deník. „Textiláctví je ve Dvoře stále zažité. Kam ukážu prstem, tam najdu textiláka. Konec tohoto muzea by byla obrovská škoda. Je tam všechno, všechny styly od batikování po vosk," upozorňoval Milan Bartoš. „Pokud by exponáty měly přijít do depozitáře, bylo by to opravdu nešťastné řešení. Myslím, že tradici tohoto muzea bychom ve Dvoře Králové měli zachovat pro celý region," řekl Bartoš, který je posledním mužem v republice, který se věnuje tomuto oboru.
Jak vidno, možná se přání a představy obou mužů splní. Dvůr Králové totiž skutečně vstoupil do jednání o přesunu sbírek do města.


description: Velké Svatoňovice - První etapu výstavby nové návsi mají už v místní části Markoušovice ve Velkých Svatoňovicích lidé za sebou. Nevyužitý prostor u místní…

title: Náves v opět poroste. Granty ocenily soudržnost obyvatel


description: Harrachov – V místním Orea Resortu Sklář byli oceněni sportovci, kteří v roce 2016 úspěšně reprezentovali město v zimní i letní sezoně. Slavnostní…

title: Harrachov ocenil své nejlepší sportovce

maintext:
Harrachov – V místním Orea Resortu Sklář byli oceněni sportovci, kteří v roce 2016 úspěšně reprezentovali město v zimní i letní sezoně. Slavnostní vyhlášení ankety připravila komise RM pro sport školu a mládež ve spolupráci s Městským úřadem Harrachov.
Ocenění sportovci v Harrachově.Foto: archiv redakce
Pro letošní rok se nejúspěšnějšími sportovci stali: Jiří Konvalinka (žáci 11 a 12 let, skok + severská kombinace), Martin Slavík (žáci 9 a 10 let, skok + severská kombinace), Petr Šablatura (dorost ml., severská kombinace), Ladislav Horáček (dorost ml., skok + severská kombinace), Radek Rýdl (dorost ml., skok), Jan Vytrval (dorost st., severská kombinace), František Slavík (dorost st., severská kombinace), Lukáš Daněk (junior, severská kombinace), Adéla Chlupová (dorost, biatlon), Nella Benešová (žactvo, běh na lyžích), Mariana Grisníková (předžákyně, alpské lyžování), Viktorie Nela Lukášková (přípravka, alpské lyžování) a Adriena Michalková (žactvo, tenis). (har, to)


description: Liberecký kraj - V kraji zahájí provoz další krkonošské skiareály. Od pátku bude možné lyžovat na nejdelší sjezdovce v kraji v Rokytnici nad Jizerou a od…

title: V Libereckém kraji zahájí provoz další lyžařské areály

maintext:
Liberecký kraj - V kraji zahájí provoz další krkonošské skiareály. Od pátku bude možné lyžovat na nejdelší sjezdovce v kraji v Rokytnici nad Jizerou a od soboty bude jezdit lanovka na Benecku.
Lyžování - ilustrační snímekFoto: Deník
V již otevřených areálech přibudou další sjezdovky, třeba v Liberci na Ještědu. Do hor mohou vyrazit i běžkaři.
V areálu Horní Domky v Rokytnici nad Jizerou pojedou od pátku obě lanovky a otevřené budou čtyři modré sjezdovky, jež mají dohromady skoro pět kilometrů. „Podmínky jsou ideální. Po středeční oblevě to dnes v noci umrzlo a myslím, že to bude krásné ježdění," uvedl ředitel areálu Michal Kopecký. Na sjezdovkách je podle něj od 30 do 60 centimetrů sněhu. Ochránci přírody povolili i spuštění lanovky na Lysou horu, jejíž vrchol leží v první zóně národního parku.
Dolů se dá ale zatím jezdit jen po modré, bezmála tříkilometrové sjezdovce. Červená zůstává uzavřená. „Sněhu na ní není dostatek, vítr ho vyfoukal," uvedl Kopecký. Na vrcholu Lysé hory nelze vyrábět umělý sníh, spoléhat se musí na přírodu. Modrá sjezdovka má výhodu, že je před větrem lépe chráněná.
V sobotu se poprvé v sezoně rozjede čtyřsedačková lanovka v Benecku a otevřená bude i hlavní sjezdovka. „Podmínky jsou docela dobré. Upravené jsou i tratě pro běžkaře, i když mimo sjezdovky moc sněhu není. Dá se to ale, kameny nikde nekoukají," řekl starosta obce Jindřich Mejsnar.
O víkendu se původně měl rozjet i Bedřichov, zahájení sezony se ale nejspíš o týden odloží. „Předpověď je taková, že bychom mohli zasněžovat. Tak toho chceme využít, abychom mohli otevřít hlavní sjezdovku Malinovka. Teď by jela jen dětská," uvedl za areál Petr Bažant.
Jiná střediska se chystají na víkend provoz rozšířit, třeba liberecký Ještěd. „Rozjedeme sedačku na Černý vrch a k tomu sjezdovku pod lany. V provozu je ještě F10 a pro děti Bucharka, dohromady 2,5 kilometru tratí," uvedl ředitel areálu Jan Svatoš. Za nepravděpodobné považuje, že by do víkendu dokončili zasněžování 1,5 kilometru dlouhé červené sjezdovky Liberecká. „Tam potřebujeme ještě tak 20 hodin zasněžování," dodal Svatoš.
I přes oblevu v minulých dnech zůstávají v Jizerských horách poměrně dobré podmínky pro běžkaře. Rolby Jizerské o.p.s. upravily magistrálu v noci na dnešek na okruzích z Bedřichova i z osady Jizerka. „Lepší je to ve vyšších polohách, v horách je od deseti do 40 centimetrů sněhu," uvedla za Jizerskou o.p.s.


title: Děti získaly bohatého patrona

maintext:
Jablonec n. N. - Česká mincovna nyní nasype pro Ski Klub významné částky. Její název ponesou také juniorské závody.
Jablonecká Česká mincovna uzavřela smlouvu o spolupráci se Ski klubem Jablonec nad Nisou. Zleva: Vladimír Kopal, šéf Ski klibu Jablonec; primátor Petr Beitl; obchodní ředitel České mincovny Aleš Brix Foto: Deník/ Lenka Klimentová
„Lyžování je výkladní skříní našeho města. Lidé, kteří se mu tady věnují, dělají svou práci srdcem a jsou za nimi vidět výsledky. Je to jeden z důvodů, proč jsme naši podporu regionu nasměrovali právě do tohoto odvětví," uvedl obchodní ředitel České mincovny Aleš Brix.
A jeho slova nejsou vyřčená naprázdno. Jablonecká Česká mincovna totiž v týdnu před Vánoci uzavřela smlouvu o spolupráci se Ski klubem Jablonec nad Nisou.
„Zároveň jsme si řekli, že pokud do toho jdeme, nemělo by to být jenom cosi symbolického. Chceme podpořit rozvoj lyžařského sportu v Jablonci řádově sta tisíci ročně," dodává Brix s tím, že smlouva je tříletá.
„Část peněz od České mincovny půjde na nákup materiálu, lyží, vázání a holí pro žákovské skupiny," komentoval Jan Hásek, člen výkonného výboru Ski klubu s tím, že v současnosti pracují zhruba se sto dvaceti dětmi.
Běžná je praxe, že za rodiči jde 80 % nákladů. „To ale vyloučí dravce, kde na to rodina nemá peníze," upozornil Vladimír Kopal, šéf Ski klubu Jablonec. Chápe, že nyní by řada rodin chtěla mít doma Gábinu Koukalovou. „Já bych raději, aby chtěli mít doma Standu Řezáče," oglosoval vzrůstající zájem o biatlon Kopal. Základ je ale lyžování.
Vladimír Kopal vzpomněla Gabrielu Koukalovou ještě jednou: „Začínala také u nás." „Kdo chce být dobrým biatlonistou, musí umět také dobře běhat," doplnil téma obchodní ředitel mincovny.
Jednou z nejzářivějších hvězd klubu je pak dálková běžkyně Klára Moravcová, která v uplynulé sezóně skončila třetí v celkovém pořadí světového poháru v dálkových bězích FIS Marathon Cup. „Na její přípravu a na dopravu po jednotlivých závodních štacích dalšího ročníku FIS Marathon Cupu použijeme další část peněz od Mincovny," dodává Hásek.
Česká mincovna bude na oplátku vidět na Kolečku, místním běžeckém areálu, a její název se dostane přímo do nadpisu jednoho ze závodů pořádaných Ski klubem. Junior Česká mincovna Cup se poběží o posledním únorovém víkendu příštího roku.
„Smlouva je zatím podepsaná na tři roky, ale přál bych si v partnerství vydržet několik olympijských cyklů," poznamenal Aleš Brix.
MĚSTO SPORTU, MINCOVNÍ MĚSTO
Velký význam nově uzavřené úmluvě přikládá samo město Jablonec nad Nisou. Primátor Petr Beitl přišel osobně na podpis smlouvy dohlédnout. Spolupráce SKI klubu s Mincovnou pro město znamená mnoho.
„Pro město je důležité, aby mládež měla kde se realizovat, ať už se bavíme o zajímavých školních oborech nebo o volnočasových aktivitách, o sportu. Proto jakékoliv podobné aktivity vítáme," uvedl Beitl.
„Česká mincovna má v Jablonci své kořeny, a proto se snažíme městu a jeho občanům vracet. Tradičně podporujeme místní Vyšší odbornou školu, přivedli jsme do města regionální projekci Febiofestu a také hned několik známých tváří," uzavírá Brix.
Autogramiádu měli ve firemní prodejně na Mírovém náměstí fotbalisté Antonín Panenka, Zdeněk Nehoda a Karol Dobiaš, olympionik Lukáš Krpálek a paralympionik Arny Petráček.


title: Noční můra Vánoc: petardy

maintext:
Liberecký kraj - Vadí vám všudypřítomné dělbuchy a petardy, kterými si děti a omladina krátí čas do Vánoc? Pak vám nezbude nic jiného, než se s tím smířit.
K Silvestru a Novému roku petardy a ohňostroje podle mínění některých lidí patří. Jiné ale podobné atrakce obtěžují.Foto: René Rámiš
Dřív se ozývaly na Silvestra. Dnes už od Mikuláše. „Dělbuchy? U nás na sídlišti je už teď rachot každý večer," potvrzuje třeba mluvčí krajské záchranky, Lenka Moravcová. Jenže, kde není žalobce, není soudce. Na zvýšený hluk se totiž ve většině měst nevztahuje přes den žádná vyhláška. Pouze zákon o nočním klidu. Na jeho dodržování by měli dohlížet městští strážníci, ovšem pouze tehdy, když dostanou podnět. „Hlídky se s tím běžně nesetkávají, uniforma je už z dálky vidět, tak si dá každý pozor, reagujeme tedy na podněty od lidí, ale i tak je těžké někoho postihnout," vysvětlila mluvčí Městské policie v Liberci Daniela Bušková.
Její slova potvrdil i zástupce Městské policie v České Lípě Antonín Doležal. „Většinou jde o děti a ty po našem příjezdu utečou. V minulosti jsme ale pár případů řešili. Buď blokovou pokutou, nebo odebráním pyrotechniky," popsal.
ČESKÁ LÍPA SE VYHLÁŠKY NEBOJÍ
Česká Lípa je jedním z mála měst, kde přistoupili ke striktnímu zákazu používat zábavní pyrotechniku v ulicích města i během dne. „Umožňuje to vyhláška o veřejném pořádku, která zakazuje používání pyrotechniky v zastavěném prostoru města. Výjimkou je pouze Silvestr a program při rozsvěcení vánočního stromu," doplnil Doležal. Za rušení hrozí lidem bloková pokuta, tou strážníci postihují i prodejce, kteří prodávají „těžší tonáž" pyrotechniky povolenou od 18 let běžně dětem.
K zákazu používání pyrotechniky s výjimkou oslav konce roku se odvažoval i Liberec, nakonec se ale neodvážil. Magistrát zastavil přípravy vyhlášky, která by stejně jako Česká Lípa užívání pyrotechniky v zastavěných částech města omezila. Zdůvodnění? Podle technického náměstka primátora Tomáše Kysely je totiž dohled nad jejím dodržováním složitý a vymáhání by znamenalo personální navýšení městské policie (!). Problém chce řešit osvětou ve školách nebo prostřednicím městského zpravodaje.
Ke speciální vyhlášce, která by hluk z pyrotechniky v ulicích limitoval, nepřistoupili ani v druhém největším městě kraje v Jablonci nad Nisou. A to i přesto, že nad rozhlednou Petřín se blýská jako nad Tatrami, a zdaleka nejen na Silvestra. Potvrdila to i mluvčí jabloneckého magistrátu Markéta Hozová. „Počet hlášených případů paradoxně nenarůstá před Vánocemi, ale během celého roku," řekla.
Pokud produkce neskončí před 22. hodinou, může policie udělit pokutu až ve výši pět tisíc korun, v přestupkovém řízení dokonce až deset tisíc.
Vyhlášku omezující užívání pyrotechniky nevydal ani Turnov. Podle mluvčí úřadu Anny Šupíkové už sice na radnici několik podnětů od lidí přišlo, ale dosud to neřešilo žádné zastupitelstvo.
Kvůli rušení nočního klidu ale Turnov například nepořádá ani tradiční půlnoční ohňostroj. „Přesunuli jsme ho na odpoledne Nového roku a z oslav se tak stala spíš společenská záležitost," uzavřela mluvčí.


description: Harrachov - Vzhledem k aktuální situaci v úterý 27. prosince ve 13:30 uzavřeli provoz na silnici I/10 z Tanvaldu do Harrachova a dále na hraniční přechod…

title: Přechod do Polska pro nákláďáky uzavřeli

maintext:
Harrachov - Vzhledem k aktuální situaci v úterý 27. prosince ve 13:30 uzavřeli provoz na silnici I/10 z Tanvaldu do Harrachova a dále na hraniční přechod s Polskem, pro nákladní vozidla nad 3,5 t (s výjimkou autobusů).
Kamiony na Harrachov neprojedouFoto: HZS LK
V návaznosti na toto opatření bude aktivováno veškeré dopravní značení s výše uvedeným omezením, na jeho dodržování bude dohlížet Policie ČR ve spolupráci s MP Tanvald. "Doporučená alternativní trasa pro nákladní vozidla nad 3,5t je přes hraniční přechod Hrádek nad Nisou na silnici I/35," informovala mluvčí Krajského úřadu LK Markéta Dědková.
Uzavírka je platná do odvolání a otevření úseku pro kamionovou dopravu bude závislé na aktuálním stavu vozovky v průběhu večera 27.12.2016. Informace o aktuální sjízdnosti v uvedené lokalitě můžete získat na www.dopravniinfo.cz nebo na nepřetržitém dispečerském pracovišti Silnice LK a.s., Nová Ves u Jablonce nad Nisou - tel: 724 535 034.
Provoz na silnici I/10 z Tanvaldu do Harrachova a dále na hraniční přechod s Polskem není nijak omezen pro osobní dopravu ani autobusovou dopravu.
Intenzivní sněžení doprovázené silným větrem komplikuje dopravu (zejména nákladní dopravu), ve vyšších polohách se již tvoří sněhové jazyky či závěje. Řidiči by měli být připraveni na náhlou změnu počasí a přizpůsobit tomu styl jízdy. Doporučujeme kvalitní zimní výbavu (zimní pneumatiky s dostatečnou výškou vzorku), při cestách do hor i sněhové řetězy atd.


description: Jablonec n. N. - Byla to do poloviny devadesátých let minulého století v Jablonci doba temna. Zvláště pro turisty. A nejen v Jablonci - po celé republice…

maintext:
Turisté nemusí v Jablonci tápat už dvacet let
Jablonec n. N. - Byla to do poloviny devadesátých let minulého století v Jablonci doba temna. Zvláště pro turisty. A nejen v Jablonci - po celé republice dnes již samozřejmá informační centra tehdy jen otevírala.
Turistické informační centrum v Domě manželů ScheybalovýchFoto: JKIC
Jablonecké turistické informační centrum slavnostně otevřeli v prosinci roku 1996 a bylo vůbec prvním svého druhu v Jizerských horách. „Jablonec má tak hned po Turnovu nejdéle fungující infocentrum v celém regionu," upřesnila Radana Schaeferová z Jabloneckého kulturního a informačního centra (JKIC). A hned začala práce, která trvá dodnes. JKIC od té doby vydalo tolik brožůrek, těžko spočítat. Jedním z prvních vydaných propagačních materiálů byl katalog ubytování, který se od té doby již mnohokrát aktualizoval, a mapka města. Každým rokem pak přibývaly další materiály i publikace věnované Jablonci, současnosti i historii, a kráse Jizerských hor. „Během roku 1999 spatřila světlo světa nová mapa Jablonce, prezentační prospekt Jablonce mapa Jizerské hory, historické panorama Jablonce, soubor historických pohlednic, plán lyžařských tratí, leporelo Rozhledny Jizerských hor, kniha Dobové fotografie Jablonecka, a tak dále a tak dále," vypočítala Hanka Herkommerová, současná vedoucí turistického infocentra. „Co rok, to nový turistický produkt, většinou hned několik. Aby se informace mohly k turistům dostat, bylo potřeba je nejprve získat. Budovaly se databáze nejen zmíněného ubytování, ale také bižuterních a sklářských firem, pravidelných akcí, výletních tipů, doplňkových služeb. Je to každodenní mravenčí práce," dodala.
Autor: Jan Sedlák


description: Frýdlant - Každoroční naháňku na Hartě u Frýdlantu nepřežila tři divoká prasata. Právě na ně se totiž myslivecké sdružení HARTA Višňová zaměřilo, lovit se…

title: Při naháňce prasat ulovili myslivci tři divočáky


description: Bedřichov - Vyrazte do Bedřichova na večerní běžkařský závod. Jizerky v jiném světle? To je Night Light Marathon, který zahajuje seriál SkiTour od roku…

title: Pět stovek lampiček ve stopě


description: Semilsko - Semilská a jilemnická nemocnice se k 1. lednu 2017 spojí v rámci akciové společnosti Masarykovy městské nemocnice.

title: Stabilita a výhled do budoucnosti. Nemocnice spojili


description: Jablonec n. N. - Ivan Ullsperger z Jablonce dokázal svého času předbíhat i Emila Zátopka. Dnes přesně pětaosmdesátiletý muž je přitom nejen pro sportovní…

title: Ivan Ullsperger dnes slaví 85. narozeniny. Porážel i Zátopka

maintext:
Jablonec n. N. - Ivan Ullsperger z Jablonce dokázal svého času předbíhat i Emila Zátopka. Dnes přesně pětaosmdesátiletý muž je přitom nejen pro sportovní veřejnost v podstatě neznámý.
Ivan Ullsperger s číslem 4 za Emilem ZátopkemFoto: archiv Ivana Ullspergera
Znají ho stovky někdejších učňů jabloneckého učiliště LIAZ. Znají ho desítky a stovky atletů z celé republiky jako skvělého sportovce, ale i funkcionáře a spravedlivého rozhodčího.
Ale široká veřejnost? Asi málokdo si vzpomene, co Ivan Ullsperger, slavící dnes 20. prosince 2016 pětaosmdesáté narozeniny, dokazoval v padesátých letech minulého století. Totiž, že i mašina Emil Zátopek je k předběhnutí.
Ivan Ullsperger se narodil 20. prosince 1931 v Bulharsku. Matka pocházela z Lublane, otec byl Čech, kteří sem přišli žít poté, co se Bulharsko vymanilo z nadvlády Osmanské říše a shánělo kolonisty.
První školní krůčky absolvoval Ivan ve slovinském Mariboru, ještě před válkou pak ale s rodinou žil v Rakousku. Už od malička přitom musel projevovat svou fyzickou sílu.
„V Rakousku mi nadávali do cizáků. A tak jsem se musel rvát. Vyhrával jsem, což bylo špatné, i když jsem měl oporu v mém bratrovi, který tenkrát závodně boxoval. Jednou na mě spolužáci poštvali kovářova syna, on byl jinak velice hodný a spíše zakřiknutý. Ale porvali jsme se a on nakonec utekl," směje se Ivan Ullsperger.
VÁLKA A JABLONEC
V deseti ho chtěli do Hitlerjugend, těm ale nerozuměl a neměl rád celý ten humbuk. Navíc cítil, že on ke germánské rase nijak mocně netíhne.
„A tak se rozhodli, že maminka není zárukou, že mne bude vychovávat podle říšských představ, dali mě do dětského domova, nosil jsem tam uniformu. Naštěstí to netrvalo dlouho, maminka získala místo v Jablonci. V roce 1944, přesně na na Hitlerovy narozeniny 20. dubna, Ivan Ullsperger poprvé uviděl město, které se mu stalo po zbytek života domovem: „Že měl ten jejich vůdce narozeniny, bylo město celé vyšňořené. Takže nás tu přivítali pěkně."
Češtinu v podstatě neznal a tak se na něj i v Jablonci dívali jako na Němce, měl nastoupit na německou školu, což také nechtěl.
Ale pak přece jen chlapecké touhy zvítězily a Ivan nastoupil k německým modelářům. Chodil do zámečku, který zná snad každý Jablonečan i mnohý přespolní do sídla někdejšího spolku Schlaraffia, který dodnes stojí u autobusového nádraží: „Měli to tam krásně vybavené, koukal jsem jako v Jiříkově vidění."
Přišel konec války a mladý Ivan se potlouká kolem zámečku, který je zavřený a hlídaný Čechy: „Tak já na ně slovensky, aby mě pustili dovnitř. A oni pustili, mohl jsem si vzít spousty materiálu na modely, jen motorky mi zakázali."
KOLA A NOHY
Začal obdivovat cyklistiku. Chlapci nejen z Jablonce za ním chodili pro rady i opravy svých strojů a sem tam Ivanovi přinesli nějaký díl z bicyklu: „A já si postavil svoje kolo a jezdil jsem jako blázen. Tehdy se začal jezdit závod Praha Varšava a já ho chtěl jsem jet už jen z hecu. Ale kolo mi ukradli."
Hodně četl. Protože uměl skvěle německy, těsně po válce měl v Jablonci, odkud bylo odsunuto do té doby většinové německé obyvatelstvo, doslova žně.
Přečetl snad všechny knihy Karla Maye, ale i sportovní ročenky, kde ho zaujaly články o Paavo Nurmim, před válkou excelentního finského atleta (devět zlatých a tři stříbrné medaile na olympijských hrách v letech 1920 až 1928).
Již tehdy získává přehledy o stravování, návycích, vitamínech. To vše zúročil v dalším životě:„Zjistil jsem, že mám stejné tělesné rozměry jako Nurmi, jen lýtka jsem měl trochu slabší. A protože kolo bylo pryč, rozhodl jsem se, že začnu běhat. Nikdy mi snad ani tak o to vyhrávat. Mým hrdinou byl řecký voják, který běžel do Marathonu."
ZÁTOPEK
Ivan nastupuje do Armádního tělovýchovného klubu (ATK), kde se potkává s Emilem Zátopkem. S Emilem se ale zná déle z běžeckých tratí: „V ATK se z nás stali parťáci, kamarádi."
Spolu trénovali, žili i v jednom bytě. „Chvíli jsem u Zátopků bydlel, ale mamince se to nelíbilo. Tak jsem se zase odstěhoval, i když to bylo oběma líto."
V roce 1950 se koná Mistrovství Evropy v atletice v Bernu. Zátopek jede, Ullsperger zůstává doma. „Mrzelo mne, že mě nevzali, i když jsem měl limit."
Na Letních olympijských hrách 1952 v Helsinkách Emil Zátopek září, Ivan zůstává doma … zatím.
Druhý díl vyprávění o životě skvělého atleta, jež vinou zákeřné nemoci jen těsně nedosáhl na vrchol, si mohou přečíst čtenáři Jabloneckého deníku přesně za týden - tedy v úterý 27. prosince.


description: Liberecko - Je to téměř rok, co se nezbytným doplňkem mnoha lidí staly reflexní pásky. Novela zákona přikazující chodcům, aby byli mimo osvětlená místa,…

title: Reflexní pásky lidem pomohly

maintext:
Liberecko - Je to téměř rok, co se nezbytným doplňkem mnoha lidí staly reflexní pásky. Novela zákona přikazující chodcům, aby byli mimo osvětlená místa, dostatečně viditelní, vešla v platnost letos v únoru, a jejím výsledkem nejsou jen pokuty, ale také snižující se počet nehod, v němž chodec hrál hlavní roli.
Reflexní pásky. Ilustrační fotoFoto: DENÍK/Jan Karásek
„Rozdíl je patrný. Loni chodci zavinili 49 nehod, letos do konce listopadu 27. To je skoro o polovinu méně," sdělila mluvčí krajské policie Vladimíra Šrýtrová, podle které se policie snaží na nutnost být vidět upozorňovat v rámci preventivních akcí. „Samozřejmě nemůžeme říct, že by za poklesem nehod byly jen tyto akce, ale vliv jistě mají," dodala.
Podle Šrýtrové by ale lidé neměli na svítivé pásky zapomínat, ani když se pohybují ve městě, kde je pouliční osvětlení. „Zákon to sice nenařizuje, ale jsou zákoutí, kde chodci nejsou vidět," upozorňuje. Liberecký řidič Jakub s ní souhlasí. „Zrovna nedávno jsem až na poslední chvíli zabrzdil před starší paní celou v černém. A to bylo na přechodě u Alberta v Rochlici, kde se svítí. A stejně nebyla vidět," vysvětlil řidič.
Podle dopravního specialisty Romana Budského je nutné také správné umístění pásku. „Ideální místo je na zápěstí nebo nad kotníkem. Na pohybující se světélkující body reagují zhruba třikrát dříve," dodal Budský Nedostatečná viditelnost se stala osudným například cyklistovi na Českolipsku. Letos v září vedl téměř sedmdesátiletý muž večer kolo a srazilo jej auto. Následky zranění nepřežil. Shodou okolností upozorňoval na tom samém místě a v té samé době jiný řidič na neosvětleného muže s kolem.
Pokut za nedostatečnou viditelnost rozdala policie čtyři desítky. Sankce udělená chodci na místě se může vyšplhat až do výše dvou tisíc korun.


description: Jablonecko - Jeden z nejvýznamnějších sklářských podnikatelů druhé poloviny 19. století Josef Riedel se narodil přesně před dvěma staletími 19. prosince…

title: „Otec sklářů“ Josef Riedel se narodil přesně před 200 lety

maintext:
Jablonecko - Jeden z nejvýznamnějších sklářských podnikatelů druhé poloviny 19. století Josef Riedel se narodil přesně před dvěma staletími 19. prosince 1816.
Josef Riedel Foto: prazskagalerie.cz
Jedním z nejvýznamnějších sklářských podnikatelů druhé poloviny 19. století byl Josef Riedel, narozený před dvěma staletími, 19. prosince 1816. V Jizerských horách založil několik sklářských a textilních firem, pro jeho solidnost mu dělníci přezdívali „otec sklářů". Též hojně podporoval místní společenský a kulturní život, školy a církev.
ŽIVOT
Riedel se narodil v Hejnicích v rodině malíře skla a majitele hejnického obchodu s koloniálním zbožím. Roku 1830 nastoupil ve sklárně svého strýce Franze Antona Riedela, jenž vlastnil hutě na Nové Louce, v Antonínově a na Jizerce, a později se oženil s jeho dcerou a vlastní sestřenicí Annou a zdědil tak majetek jejího otce. Společně se přestěhovali do Antonínova.
Roku 1849 odkoupil Riedel od Ignaze Friedricha sklárnu v Polubném, která stála na strategickém místě u takzvané Krkonošské silnice, spojující Jizerské hory s městy v okolí. Sklárnu přestavěl a začal v ní vyrábět.
Roku 1855 zemřela jeho manželka Anna a Riedel se se třemi syny (Hugo, Wilhelm a Ota) odstěhoval z Antonínova do Polubného. Zde se v roce 1859 znovu oženil s Johannou Neuwingerovou, dcerou hlavního lesníka Clam-Gallasovského panství, na němž stála sklárna na Jizerce. Měli spolu děti Josefa a Rosu.
SKLO, TEXTIL, BAVLNA I UHLÍ
V roce 1858 se začal Riedel vedle sklářství věnovat i textilu, v Kořenově postavil přádelnu bavlny. Šedesátá léta přinesla rozmach bižuterie, na který Riedel ihned zareagoval. Postavil novou huť v Kořenově a druhou sklárnu na Jizerce.
Další sklárny v Jizerských horách postavil nebo získal v průběhu 70. a 80. let Dolní Maxov, Nová Ves, Příchovice I. a Příchovice II. Roku 1883 v Příchovicích vystavěl ještě slévárnu bronzu, určenou k výrobě forem a nářadí, a o pět let později ještě továrnu na výrobu perliček.
Od roku 1870 vlastnil též tkalcovnu bavlny v Maxově a hnědouhelný důl v Hostomicích. Roku 1877 se jeho tři synové z prvního manželství stali společníky v jeho firmách. Sám Riedel aktivně řídil podnik do poloviny 80. let 19. století, kdy předal žezlo synovi Wilhelmovi. Zemřel 24. dubna 1894 ve věku nedožitých 77 let po krátké nemoci v Polubném.
Jeho tělo uložili do rodinné hrobky v Desné za asistence stovek účastníků obřadu. Ve své závěti věnoval Riedel zaměstnancům a chudým či nemocným přes sto tisíc zlatých.
A svým dědicům zanechal majetek v hodnotě několik milionů zlatých. Za své zásluhy o povznesení sklářského průmyslu a za četné dary a příspěvky na dobročinné účely mu byl propůjčen rytířský kříž a byl vyznamenán řádem císaře Františka Josefa I.
Mnohé Riedelovy podniky fungovaly ještě na konci druhé světové války, kdy byly znárodněny. Největším podnikem, který dnes na místě bývalých skláren v Desné funguje je Preciosa-Ornela. Společnost zaměstnává 880 lidí, vyrábí stejně jako někdejší Riedelovy sklárny perly a perličky i sklářskou surovinu. V loňském roce uskutečnila firma zakázky za více než miliardu korun, 75 procent produkce mířilo do zahraničí. K nejznámějším produktům patří drobné korálky takzvaný rokajl o velikosti pouhých několika milimetrů. Riedelovy sklárny je vyráběly už na konci 19. století a vyvážely už tehdy do Jižní a Střední Ameriky.
Riedelovy textilní podniky nepřežily krizi v 30. letech minulého století, firma udržela jen sklářskou výrobu. Některé továrny ale dodnes stojí. K těm zachovalým patří například bývalá Riedelova přádelna v údolí Jizery v Kořenově, kde měl ještě v roce 2009 část své výroby jilemnický výrobce střívek pro potravinářský průmysl Devro. Výrobu tam ale ukončil. V Dolním Maxově měl Riedel tkalcovnu, dnes z ní ale zbyly jenom ruiny. Už dávno nevyrábějí ani sklárny, které ve druhé polovině 19. století postavil Riedel v Kořenově, na Jizerce nebo v Příchovicích.


description: Jablonec - Malí i velcí, s šupinami či bez. Jak je vaše přání. Již několik let vždy před Vánoci vymění dva Honzové (Vrkoslav a Hloušek) přednášecí sály na…

title: Kapři z ráje míří na vánoční stoly


description: Jablonec n. N. - Již 10. ročník dobročinné předvánoční akce Primátorský svařák opět překonal rekord.

title: Primátorský svařák vynesl pětačtyřicet tisíc


title: Vesec se dočká i zasněžování

maintext:
Liberec - Pokud počasí dovolí, začnou v lednu areál ve Vesci pro běžkaře také zasněžovat.
Závodníci na tratích ve Vesci.Foto: Milan Turek
Výborná dostupnost, večer možnost osvětlení, různě náročné tratě. Po MS 2009 měl běžkařský areál dál sloužit veřejnosti, jenže zrovna v zimě se tam toho moc neděje. Naposledy se tam zasněžovalo pro veřejnost před třemi lety.
„Vesec je unikátní běžecký areál na okraji města, a přece je tady mrtvo. Místo aby se využíval třeba pro školy, jezdí všichni do Bedřichova, kde se na stadionu mačká dva až dva a půl tisíce lidí denně. Takhle se nedá výuka na běžkách ani dělat," stěžoval si učitel tělocviku na Technické univerzitě Radim Antoš při nedávné veřejné besedě o budoucnosti veseckého areálu.
ZAKOPANÉ MILIONY
„Jsou tu v zemi zakopané miliony, daly se ohromné peníze na zasněžovací systém a teď to tady leží ladem. Přitom příměstské lyžování by mělo být základem, minimálně osvětlené kolečko," přidali se na besedě i zástupci lyžařského oddílu liberecké Dukly.
Vedoucí Vesce Jan Svatoš se brání tím, že areál je nízko položený. „Poslední zimy jsou hodně špatné, nešlo to vysněžit. Problémy jsou i na Ještědu. Rolbu i sněžná děla máme, ale když není zima? Navíc i zasněžení něco stojí a my ty peníze nemáme."
Teď má primátor Tibor Batthyány pro běžkaře dobrou zprávu. Pokud počasí dovolí, začne se ve Vesci zasněžovat v půlce ledna a to 2,5 kilometrový okruh. Inspirací je podobný okruh ve Vrchlabí. „Hledáme způsob, jak trať ve Vesci zasněžovat a provozovat co nejefektivněji. Je jasné, že v areálu budeme muset svítit, protože nejvíc návštěvníků se dá očekávat v pozdních odpoledních a večerních hodinách. Také jsme se utvrdili v tom, že v případě Vesce není efektivní stříkat umělý sníh přímo na trať, ale na hromadu, odkud se bude rozvážet a rozhrnovat po trati. Také je nutné zredukovat výkon čerpací stanice, která žene do areálu vodu z nádrže u Kolory," řekl Batthyány.
DRAHÁ STANICE
Čerpací stanice vznikla v rámci příprav MS 2009. Je ale energeticky extrémně náročná, protože je dimenzovaná na 27 koncových zařízení, zatímco na zasněžování okruhu jich stačí 10. Technologické úpravy zaplatí město. Na zasněžování a údržbu tratí pak přispěje Svaz lyžařů.
Trenér liberecké Dukly Michal Georgiev to vítá. „Jsem rád, že se primátor snaží lyžařský areál oživit a že jsme našli společnou řeč. Upravený okruh by mohla využívat nejen široká veřejnost, ale také školy, děti v naší tělovýchovné jednotě i naši reprezentanti, které za současného stavu musíme posílat do Bedřichova nebo Harrachova," řekl Georgiev.
Pokud se projekt osvědčí, bude zasněžování ve Vesci fungovat každý rok. Na úpravu by do budoucna mohli přispívat i sami lyžaři. „Například formou placeného parkování nebo nákupem suvenýrů," dodal primátor.


description: Liberec - Téměř 380 koz, na čtyřicet záchodů a patnáct šicích strojů dostali na Vánoce lidé na druhém konci světa od lidí z regionu. Zájem o dárky, které…

title: Na Vánoce kozu? Lidé jich do Afriky koupili stovky

maintext:
Liberec - Téměř 380 koz, na čtyřicet záchodů a patnáct šicích strojů dostali na Vánoce lidé na druhém konci světa od lidí z regionu. Zájem o dárky, které udělají radost hned dvakrát, rok od roku roste a podle Tomáše Urbana z Člověka v tísni není výjimkou ani Liberecký kraj.
Koza jako dárek pod stromeček - skutečný dárek, který pomáhátěm nejchudším.Foto: Mušálková Iva
"Letos je v rámci celé republiky nárůst o půl milionu korun. V mnohých rodinách se kupování kozy stalo už tradicí," vysvětlil Urban.
Dárkový certifikát je možné koupit na stránkách Skutecnydarek.cz, kde si také zájemce může vybrat, kde a jakým způsobem by chtěl pomoci. „Skutečné dárky vždy symbolizují určitou formu pomoci od kozy pro chudou rodinu v Africe přes léky pro nemocné nebo bezpečný porod," vysvětlil Urban.
Svou pomoc zájemci nemusí směřovat jen do Etiopie, Nepálu nebo na Srí Lanku, ale také do samotného Liberce. V rámci projektu se totiž nakupují knížky nebo se platí doučování i dětem ze sociálních slabých rodin. „Odezvu máme. Pro nás je mnohdy úspěch, když pomůžeme dítěti nepropadnout. Ale zrovna nedávno jsme měli holčičku, u které se podařilo zlepšit špatný prospěch až na samé jedničky," vysvětlil ředitel liberecké pobočky Člověka v tísni Lukáš Průcha.
Podle koordinátorky vzdělávání Terezy Babcové se děti z chudších rodin daří díky projektu lépe motivovat k učení. „Děti to začíná více bavit. Od učitelů máme informace, že ve škole začínají být aktivnější i v předmětech, se kterými dříve bojovaly," vysvětlila Babcová s tím, že děti začínají například více nosit domácí úkoly, mají pomůcky nebo sešity. Tedy to, co je v běžných rodinách považované za samozřejmost. Letos se dárky pro České distribuovaly místním dětem teprve po druhé.
PATNÁCT TISÍC SLEPIC
S prodejem dárkových certifikátů začal Člověk v tísni v roce 2009. Od té doby si je koupilo přes padesát tisíc Čechů. „Za kozy či záchody a další věci pro potřebné dali dohromady více než 75 milionů korun," upřesnil Urban.
Díky získaným milionům mohla organizace nakoupit 15 tisíc kusů drůbeže, přes šest tisíc koz a ovcí, zasadit přes 720 tisíc sazenic, pomohla vybudovat 729 bioplynáren, postavit 196 včelích úlů, vybavit 199 škol a naočkovat skoro třicet tisíc krav.


description: Turnov - Zámek Hrubý Rohozec zavede při speciálních vánočních prohlídkách návštěvníky do minulosti. A to do roku 1940, kdy tam naposledy Vánoce slavil…

maintext:
Zámek Hrubý Rohozec zavede návštěvníky do Vánoc roku 1940
Turnov - Zámek Hrubý Rohozec zavede při speciálních vánočních prohlídkách návštěvníky do minulosti. A to do roku 1940, kdy tam naposledy Vánoce slavil Mikuláš Des Fours-Walderode se svou rodinou.
dnes 11:36 SDÍLEJ:
Zámek Hrubý Rohozec u Turnova, vánoční prohlídkaFoto: ČTK
Prohlídka vede napříč všemi prohlídkovými trasami, a dává tak jedinečnou možnost nahlédnout do všech pater zámku. Návštěvníci se navíc dozvědí o vánočních zvycích rodu a třeba i o tom, co se na Štědrý večer na Rohozci jedlo. Speciální vánoční prohlídky nabízí na zámku už pošesté a každý rok se návštěvníkům snaží ukázat něco nového. Letos je to postava Jezulátka s Pannou Marií z původního rohozeckého betléma. „Při vyklízení depozitáře se nám ho podařilo objevit pod jednou skříní," řekl kastelán Jiří Holub, který návštěvníky vánočně vyzdobenými interiéry provází. V kapli mohou návštěvníci vidět malý vyřezávaný betlém, jehož autorem byl zdejší kaplan. Původní rodinný papírový betlém byl však mnohem větší. Bylo v něm kolem 300 figurek. Části betléma mohou návštěvníci v kapli vidět. „Rádi bychom věděli, jak byl velký a doufám, že se k tomu dostaneme. Figurek přibylo, a tak máme v plánu koupit velkou polystyrénovou desku a zkusit ho sestavit," řekl kastelán. Věří, že nějaké části se ještě podaří najít. V malé kuchyni čeká na návštěvníky stromek vyzdobený tak, jak bývalo v rodině hrabat Des Fours-Walderode zvykem, tedy nejrůznějšími laskominami včetně uzenin, cigaret, čokolády, ale také třeba malými lahvičkami s alkoholem. „Děti sloužících ho mohly celý oškubat. Podobný zvyk měli třeba Schwarzenbergové," dodal Holub. Hrubý Rohozec je poměrně unikátní památkou, protože v něm lze najít nábytek i stavební pozůstatky několika slohů. Má středověkou věž a vstupní portál, renesanční arkády v nádvoří, barokně zdobenou kapli či novogotickou výmalbu v jídelně. K nejstarším kusům nábytku bezesporu patří židle či truhla ze 16. století, které zdobí zámecké chodby. Od roku 2009 se zámecké interiéry postupně vrátily do podoby, jakou měly za posledních majitelů. Návštěvníkům bude zámek otevřený až do Nového roku. Vánoční prohlídky nabízí do 1. ledna také zámek Sychrov.
Autor: ČTK, Petr Zbranek


description: Liberecký kraj - Liberecký kraj uhradí další odškodné za ovci, kterou roztrhal vlk obecný.

title: Vlci napadli další ovci, kraj by za ní měl zaplatit majiteli


description: Liberec - Liberec Ještě před nedávnem to vypadalo, že Liberec povolí v nové vyhlášce o hazardu kasina s živou hrou, zatímco herny s automaty zruší. Teď je…

title: Stop hazardu. Z ulic Liberce zmizí i kasina

maintext:
Liberec - Liberec Ještě před nedávnem to vypadalo, že Liberec povolí v nové vyhlášce o hazardu kasina s živou hrou, zatímco herny s automaty zruší. Teď je vše jinak.
Automaty. Ilustrační foto. Foto: DENÍK/ Dimír Šťastný
Zastupitelé dali těsnou většinou přednost protinávrhu, který předložil Josef Šedlbauer ze Změny. Vyhláška, pro kterou zvedlo ruku 20 zastupitelů, počítá s nulovou variantou, tedy že z města zmizí kromě heren i kasina. O materiálu primátora Tibora Batthyány, který počítal se zachováním kasin, zastupitelé ani nehlasovali. Ač zachování kasin byl původně společný koaliční návrh, přesto přišel od Změny ještě protinávrh. A víceméně nečekaně prošel.
„Primátor se svým návrhem na pouze částečnou regulaci neuspěl i proto, že předtím dvakrát potopil společný koaliční návrh. Nechtěli jsme tuto situaci riskovat potřetí, proto vznikla nulová varianta, a jak se ukázalo, náš návrh podpořila většina zastupitelů, za což jim děkujeme," uvedl náměstek primátora Jan Korytář.
ROK PROVIZORIA
Vyhláška s nulovou tolerancí začne platit v Liberci od ledna 2017. Neznamená to ale, že hned po Novém roce všechny herny a kasina zavřou. „Ze zákona musíme nechat doběhnout už vydaná platná povolení k provozu. To znamená, že k útlumu dojde postupně během roku a skutečná účinnost začne až od ledna 2018," řekl už dříve Batthyány.
Majitelé kasin v Liberci zatím moc nechtějí v tuto chvíli rozhodnutí zastupitelů komentovat. „Celou dobu nás vedení města ujišťuje, že kasína zůstanou. Už jsme investovali nemalé peníze do toho, aby tu mohly být i požadované tři živé hry a najednou plošný zákaz. Co řeknu zaměstnancům?" ptá se jeden z provozovatelů, který nechtěl zveřejnit jméno. Navíc se domnívá, že nulová vyhláška hazard nevymýtí. A podobné obavy se objevují i mezi lidmi v internetových diskuzích. „Takhle se aspoň vědělo, kde se hraje a mohlo se to hlídat. Teď jen budou bujet různé nelegální herny, nebudou se z toho odvádět daně, město se připraví o příjmy. Jaká je v tom logika?" ptá se například Jaroslav Pecina.
Josef Šedlbauer, který vyhlášku předložil, ale tvrdí, že nulová varianta možná až tak nulová nebude. „Herny a kasina na každém rohu jsou pozůstatkem divokých 90. let. Tolik jich nenajdete prakticky nikde na světě. Hazardní hraní tímhle rozhodnutím z Liberce nezmizí, ale nemusíme mu stále jen vycházet vstříc," řekl Šedlbauer s tím, že svolá pracovní skupinu zastupitelů, která promyslí, jak dál postupovat.
„Stále platí, že v současné situaci bychom považovali za přijatelné mít ve městě 1-2 kasina, aby existovala i v Liberci legální alternativa," dodal Šedlbauer. Jak případné uvolnění zákazu bude vypadat, tak zatím není jasné. Plošný zákaz hazardu platí dnes v 600 obcích a městech v ČR. V Jablonci ale záhy pravidla uvolnili, takže tam dnes funguje 11 kasin. Důvodem prý byl propad příjmů města. Liberec by měl přijít o 76 milionů.


description: Liberecký kraj - Úřady v Libereckém kraji jsou připraveny kontrolovat, čím lidé v kotlech topí, jak jim to od Nového roku umožní novela zákona o ochraně…

title: Úřady v kraji jsou připraveny kontrolovat, čím lidé topí

maintext:
Liberecký kraj - Úřady v Libereckém kraji jsou připraveny kontrolovat, čím lidé v kotlech topí, jak jim to od Nového roku umožní novela zákona o ochraně ovzduší.
Úředníci mohou vejít do domácnosti a zkontrolovat kotel na tuhá palivaFoto: Deník
Kontroly ale nebudou plošné, kontrola hrozí jen v případě opakovaných stížností na kouř z komína. Někteří starostové v kraji novelu kritizují.
ZBYTEČNÁ BYROKRACIE
„Je to špatně, je to další byrokratická zátěž uvalovaná na obce a buzerace státu," řekl starosta Frýdlantu Dan Ramzer. Pokud obyvatele obtěžuje kouř, existují podle něj už dnes standardní metody, jak tento problém mohou úřady řešit. „Jediné, co teď nemůžeme, je lézt lidem do baráku," poznamenal. Že to novela zákona od Nového roku umožnila, je podle něj špatně. „Nedotknutelnost osob a majetku je pro mě svatá a daná ústavou," dodal Ramzer.
Ani starosta Prysku na Českolipsku Jan Sviták si nedokáže představit, že by lidem „lezl do baráku": „Problémy s kouřícími komíny v obci nemáme, a upřímně, vůbec si nedovedu představit, že bych ty kontroly prováděl."
VÝJIMEČNÉ PŘÍPADY
Předpokládá, že kontroly do domů půjdou jen ve výjimečných případech, kdy to kouř bude opakovaně obtěžovat okolí. „Nedokážu si představit, že bychom to na vesnici prováděli," dodal. Stížností na kouřící komíny je podle Svitáka v Prysku minimum, nejčastěji obec řeší provoz papírny v sousedním katastru.
Ani v Chrastavě na Liberecku v posledních letech problémy s kouřícími komíny řešit nemuseli. „V minulosti jsme měli velký problém s člověkem, který v domácím kotli pálil plastové špulky a zamořoval okolí, teď by to s novým zákonem bylo jednodušší," řekl starosta Chrastavy a senátor Michael Canov.
Podle novely zákona o ochraně ovzduší budou moci úředníci kontrolovat, čím lidé topí ve svých kotlech. Fyzická kontrola by ale podle úředníků měla být až krajním řešením a jen v odůvodněných případech. „Odůvodněným případem budou opakované stížnosti na kouř, které budou doloženy fotografiemi, nebo videem. Po vyčerpání všech ostatních možností," řekla vedoucí odboru stavebního a životního prostředí magistrátu v Jablonci Ivana Řimnáčová.
Lidem, kteří pracovníky kontroly do domů nepustí, pak hrozí postih až padesát tisíc korun, stejně jako za topení nevhodným materiálem.


title: Mým snem je účast na aljašském Iditarotu

maintext:
Jablonec n. N. - Několikanásobná mistryně v závodech se psím spřežením Jana Henychová v exkluzivním rozhovoru pro Jablonecký deník.
Jana Henychová se svými psyFoto: Deník / Petr Zbranek
Louky kolem Horního Maxova trochu osiřely. Velká smečka dvaceti psů vtěsnána do speciálního přívěsu, na němž jsou připevněny i saně, je už v tomto momentě daleko na severu. Česká musherka Jana Henychová se připravuje na závody ve Švédsku. Stihli jsme ji ještě před Vánoci při balení celé výpravy.
Jak bude vypadat vaše aktuální sezóna?
Vzhledem k podmínkám, které panují zde v Jizerkách, ať už jde o málo sněhu nebo množství lyžařů, jsem velice ráda, že mám možnost již třetím rokem odjet v zimě na tři měsíce do Švédska. Jezdím na místo kousek od Idre (30 kilometrů od Norských hranic). Zde mohu natrénovat dostatečné množství kilometrů v okruzích až sto padesát kilometrů dlouhých. A na rozdíl od Norska se zde mohou používat skútry. Nemusím si tedy tratě sama prošlapávat.
Po Novém roce mě čekají dva závody na 1000 kilometrů v Norsku. Znovu se tedy chystám na Finnmarkslopet. Do jeho cíle jsem dojela již v roce 2009, nyní bych ho ale chtěla jet v lepším nasazení. Tehdy jsem strávila příliš času v check- pointech. Teď bych ráda jela alespoň o dvacet čtyři hodin rychleji. A jestli dojedu do cíle, to se uvidí.
Jak vypadají vaše tréninky?
Trénuji s dvaceti psy po dvou týmech. Závody pak jezdím se čtrnácti nebo šestnácti psy. Ovšem všichni musí být ve skvělé fyzické i výživové kondici a projít veterinární prohlídkou, jinak na start nemohou. V létě se moc trénovat nedá, limitní teplota pro polární psy, jako jsou husky, je patnáct stupňů. Začínáme tedy vždy na podzim, kdy vyjíždíme v šest ráno. Tehdy jezdíme pouze krátké vzdálenosti pro nácvik dovedností.
Psi tahají káru, na které je pytel s kamením, aby psi pořádně „nasvalili". Jak teploty klesají, tratě se prodlužují a poslední dny před odjezdem do Švédska běhají psi každý den 17 kilometrů. Jakmile přejdeme na sníh, délka se ihned zdvojnásobí a namísto káry přicházejí na řadu sáně.
Máte nějaký dlouhodobý vysněný cíl?
Mým hlavním cílem je Iditarot, nejdelší závod psích spřežení na světě, který se jede na Aljašce. Jeho délka je přesně tisíc mil, tedy asi šestnáct set kilometrů. Nominace na tento závod mám díky účasti na některých závodech splněné. Myslím, že nyní mám i nejlépe připravené psy. Iditarot je tedy takový vrchol, na který bych chtěla dosáhnout. Ale bude to hodně náročné i po finanční stránce.
Jak trávíte se psy Vánoce?
Již třetím rokem je slavíme ve Švédsku. Snažím se pejskům vytvořit vánoční atmosféru, ale pro ně je to spojené hlavně s obžerstvím. Bývávaly časy, kdy jsem měla jen deset psů a uvařila jsem ve velkém hrnci každému jednu slepici, teď už ale tak velký hrnec nemám. Mám štěstí, že mě nic netlačí do hektického úklidu a podobně. Já kupříkladu uklízím na jaře, kdy je po sezoně. Teď na to nemám čas. Myslím si, že Vánoce by měly být spíše časem pro zamyšlení a poděkování a prostor pro klid.
Vedle závodění se věnujete i husky škole, co tedy pro zájemce nabízíte?
Jedná se o různé akce. Na jaře to jsou hlavně exkurze a přednášky pro školy v přírodě, v létě pak tábory. A jsem moc ráda, že jsou děti, které se ke mně rok co rok vracejí. Na podzim se pak zaměřujeme na dogtrekking, tedy výlety se psy, ježdění na kárách nebo koloběžkách.
Vedle řady úspěchů jste některé závody nedokončila, z jakých důvodů?
V roce 2011 to bylo ze zdravotních důvodů pejsků. A loni jsem na start postavila nový tým, ale psi byli v té době ještě moc mladí. Byla to pro ně však skvělá zkušenost.


description: Jizerské hory - Řada běžkařů si stěžuje, že cesty, po kterých vedou v zimě běžecké stopy, jsou rozježděné od náklaďáků. Lyžaři přitom ale zapomínají, že…

title: Lesní cesty využívají i lesníci, nejen turisté


description: Liberecko - Kapr, candát, raci i pstruh. Nechyběla zvěřina a jako sladká tečka lívance se zavařeninou. Zhruba takové bylo menu šlechtických rodin v 19.…

title: Vánoce u císařského stolu

maintext:
Liberecko - Kapr, candát, raci i pstruh. Nechyběla zvěřina a jako sladká tečka lívance se zavařeninou. Zhruba takové bylo menu šlechtických rodin v 19. století. Tu císařskou nevyjímaje.
Zámek Zákupy.Foto: archiv zámku
Jak vypadaly Vánoce u císařského dvora v době panování Františka Josefa I. ukázaly adventní prohlídky na zámku Zákupy. Právě ten sloužil císařské rodině jako jedno z letních sídel. Přestože Vánoce slavil ve Vídni, Zákupy několikrát navštívil. A právě jeho apartmá nabízelo ukázky vánočních zvyků, tak jak se udržovaly u vládnoucího rodu.
CO BYLO NA STOLE?
Jídelníček obyčejných lidí a šlechty se pochopitelně výrazně lišil, na Štědrý den měl ale jedno společné. Dodržoval se půst. Proto i na císařském dvoře dominovaly ryby. Kapra nevyjímaje. Ten se ovšem podle kastelána Zákup Petra Weise nepodával smažený, ale vařený s křenem a ovocem.
Další oblíbenou variací býval kapr namodro uložený v aspiku z telecích nožiček. Z ryb se na císařském vánočním stole objevil také vařený candát, pstruh nebo raci v rizotu.
Podávaly se také pečené telecí ledvinky s makaróny a nechyběl ani jablečný závin, či různé pudinky.
„Menu nebylo tak přísně svázané s tradicí, jak ji známe dnes v podobě smaženého kapra a bramborového salátu. Řídilo se i podle toho, kde právě šlechtická rodina na Vánoce pobývala. Když to bylo na loveckém zámečku, pak samozřejmě nechyběla zvěřina," vysvětlil
Vladimír Trégl ze zákupského zámku. „Často ve skladbě jídelníčku hrály roli i různé náhody, třeba i to, z jakého koutu monarchie pocházel kuchař, který sestavoval a nechával schvalovat návrh menu císařské kanceláři," doplnil Trégl.
DÁRKY A STROMEČEK
I když se u nás vánoční stromeček objevil díky řediteli pražského Stavovského divadla Jana Karla Liebicha poprvé už v roce 1812, na rakouském panovnickém dvoře byl tento zvyk oficiálně přijat až o čtyři roky později. Právě za vlády císaře Františka Josefa I.
„Uvádí se, že na rakouský císařský dvůr tradici vánočního stromku přinesla arcivévodkyně Henrietta z Nassau-Weilburgu, choť arcivévody Karla, která pocházela z Německa, kde se tato tradice zrodila," vysvětlila mluvčí Národního památkového ústavu se sídlem na Sychrově, Lucie Bidlasová.
A dárky? Ty nesměly chybět ani u šlechtických rodin. Nedávaly se pod stromeček, ale vystavovaly se nezabalené na stole. „Zvyk balit dárky přišel až později z USA," doplnil zákupský kastelán Petr Weiss.
A co si šlechtické děti přály? Stejně jako všechny ostatní toužily nejen po hračkách, ale také po živých zvířatech. Kromě psů to byl často třeba poník nebo oslík s vozíkem. „Něco z toho, co si přály, obvykle dostávaly, ale vždycky podle zásluh a podle toho, jak se chovaly," doplnil Weiss. Kromě živých dárků dostávaly ale i běžné stolní hry, vojáčky, loutkové divadlo ale také třeba modely obchůdků. „To aby poznaly běžný, každodenní život," dodává kastelán.
Dospělí dostávali luxusní provedení každodenních předmětů, jako třeba kuřácké potřeby pro pány, dámy šperky, psací potřeby či modlitební knížky.
Vánoce v rodině císaře Františka Josefa I. už také měly rodinný charakter, na rozdíl od jeho zbožného předchůdce Ferdinanda Dobrotivého, posledního stálého obyvatele Zákup.
„Na Boží hod chodily císařské děti na snídani do matčina apartmá a následoval slavnostní oběd u císaře," popsal kastelán Petr Weiss. Nechyběla ani procházka a samozřejmostí byla bohoslužba, která byla pro chudé i bohaté, prosté i urozené nezbytnou součástí křesťanských Vánoc.


description: Liberecký kraj - Krajská nemocnice v Liberci spustí přes svátky pohotovostní režim. Platit začne 23. prosince odpoledne. Informaci potvrdil mluvčí KNL,…

title: Krajská nemocnice spustí pohotovostní režim

maintext:
Liberecký kraj - Krajská nemocnice v Liberci spustí přes svátky pohotovostní režim. Platit začne 23. prosince odpoledne. Informaci potvrdil mluvčí KNL, Václav Říčař. „Veškerá akutní péče bude ale i během svátků dostupná," zdůraznil.
Nemocnice, ilustrační snímekFoto: nemlib.cz
V krajské nemocnici budou fungovat všechna oddělení s výjimkou dětské psychiatrie. Domů na svátky odchází podle mluvčího také většina neakutních pacientů. „Všichni, kteří mohou na Vánoce domů, odcházejí," zdůvodnil omezení provozu.
Kromě dětské psychiatrie bude uzavřena také gynekologie Panochovy nemocnice v Turnově, zařízení, které je součástí krajské nemocnice. „Pokud bude potřeba urgentní zákrok, dokážeme se o pacienty postarat," dodal mluvčí KNL. Během svátků bude otevřena také záchytka.
Krajská nemocnice zaměstnává přes dva a půl tisíce lidí. Většina z nich má rodiny s dětmi, alespoň část svátků tak chce i v nepřetržitém provozu oslavit s nimi. I tak se ale musí KNL vypořádat s přílivem pacientů z vedlejších zařízení, v prvé řadě z Frýdlantu. „Není žádné tajemství, že tamní ambulance zavřou o půl čtvrté a pacienty stejně vozí záchranka k nám," dodal mluvčí na otázku, zda neočekávají zvýšený nápor pacientů právě z Frýdlantského výběžku, kde tamní nemocnice uzavřela některá oddělení. Nemocnice Frýdlant přitom na svých stránkách garantuje nepřetržitou službu. „Nemocnice Frýdlant zajišťuje v mimopracovní době ambulancí a i mimo ordinační hodiny pohotovostní služby péči o pacienty, kteří se dostaví se svými potížemi sami do nemocnice," uvádí se na stránkách. Akutní péče by podle nich měla být zajištěna i pro pacienty záchranky, kteří nepotřebují vyšetření v KNL a na základě předběžně stanovené diagnózy by měli být ošetření ve Frýdlantu. Ale například tamní nemocniční lékárna má přes celé svátky zavřeno s odkazem na lékárnu v areálu KNL.
Nemocnice Jablonec
Podobně jako v předchozích letech, také letos bude v době vánočních svátků upraven provoz na některých odděleních Nemocnice Jablonec. Bude uzavřena lůžková část rehabilitačního oddělení (23. 27. 12.) a lůžková část urologického oddělení (24. 12. 1. 1.). Omezen bude provoz i na některých odborných ambulancích. V nemocnici bude v provozu pohotovostní služba pro dospělé i děti. Ve dnech 25., 26. 12. a 1. ledna bude vždy od 9 do 13 hodin otevřena lékárna. Informace k provozu jsou zveřejněny na webu nemjbc.cz.


description: Jablonec n. N. - Ještě v roce 2014 platili Jablonečané za teplo skoro 900 korun za gigajoul. Od Nového roku platí nové tarify.

title: Platili devět set, cena tepla klesne více než o třetinu


description: Jablonecko - Symbolický plamínek přivezli brněnští skauti minulý víkend z Vídně. Po našem regionu i celém Česku ho rozvezou vlaky ve spolupráci s dalšími…

title: Skauti nám přivezou Betlémské světlo

maintext:
Jablonecko - Symbolický plamínek přivezli brněnští skauti minulý víkend z Vídně. Po našem regionu i celém Česku ho rozvezou vlaky ve spolupráci s dalšími skauty už tuto sobotu.
Betlémské světloFoto: Deník/ Vít Černý
Betlémské světlo k nám přivezou skautští „kurýři" rychlíkem z Pardubic. Své svíčky si tak budete moci během 17. prosince připálit na všech zastávkách po jeho trase, a to i na konečné stanici, kterou je Liberec. Celkově se v České republice rozjede na čtyři desítky vlaků, kterými skauti dopraví světlo do všech koutů. Poté si jej bude moci každý odnést do svého domova. Kdo si však nestihne připálit svíčku přímo na nádraží, stále bude mít možnost, například v neděli 18. prosince u Ovečkového betlému ve Smržovce.
ODKUD SE BETLÉMSKÉ SVĚTLO VZALO
Jeho pravý původ leží až v daleké Florencii, kam se vraceli rytíři z křížové výpravy z Palestiny. Jeden z nich přinesl, dle slibu, do svého rodného města svíci. Tu zapálil z ohně věčného světla, který plane v Betlémské bazilice. Zda se rytířům podařilo během vzdálenosti uchránit plamínek, se dnes již nedozvíme.
Za pokračováním se však musíme přesunout do Rakouska. Tam totiž znovu oživili myšlenku betlémského světla až o celých 9 století později. Hlasatelé rozhlasu v Linci se v roce 1986 rozhodli ozvláštnit Betlémským světlem sbírku pro zrakově postižené děti. Odsud už zbýval krůček k tomu, aby se světlo začalo šířit dále po Evropě. Letos je to již po třicáté.
Betlémské světlo přivezou vlakem v sobotu 17. prosince
14:48 Semily
14:56 Železný Brod
15:08 Malá Skála
15:18 Turnov
15:39 Rychnov u Jablonce nad Nisou
Přijďte si pro Betlémské světlo
Jablonec nad Nisou, Kostel Nejsvětějšího Srdce Ježíšova 23. 12. od 9:00 do 12:00 a od 13:00 do 17:00
Jesenný, Obecní úřad Jesenný 24. 12. od 9:30 do 11:30
Jilemnice, Masarykovo náměstí 23. 12. od 11:00 do 15:00
Malá Skála, v Betlémě 23. 12. od 19:30 do 20:30
Rychnov u Jablonce nad Nisou, knihovna 22. 12. od 16:30 do 18:00
Smržovka, u Ovečkového betlému 18. 12. od 16:30 do 17:45
Železný Brod, náměstí 3. května 22. 12. od 17:00 do 18:00