description: Samozvaní kazatelé si už v Evropě nemohou říkat, co se jim zlíbí. Choudary a jeho komplic Rahman vyfasovali pět a půl roku

title: Imámové, pozor na jazyk

maintext:
Vymyli hlavy desítkám lidí tápajícím na prahu dospělosti, kteří jsou dnes ochotni pokládat životy za Islámský stát na Blízkém východě. Efektně zničili pověst islámu v Evropě, takže se skoro začal naplňovat scénář o nevyhnutelném střetu civilizací. Posledních patnáct let pozoruhodně zdatně balancovali na hraně zákona o šíření nenávisti. Pro někoho je to slabá útěcha, ale od letošního září je alespoň jasné, že evropská justice nemusí být vůči sociopatickým dervišům na domácím hřišti úplně bezzubá. Za podporu terorismu putují Anjem Choudary ajeho pobočník Mizanur Rahman na pět a půl roku na samotku do vězení. Islámský klerik a konvertita Sven Lau čelí stejné žalobě v Dusseldorfu.
Smějící se bestie
„Jste oba dospělí lidé a inteligentní muži, kteří po celou dobu přesně věděli, čeho se dopouštějí“ odůvodnil soudce trest za provinění, jež Choudary ajeho následovníci dosud poťouchle označovali za pouhé uplatnění svobody projevu. Islámský aktivista skutečně nikdy nebyl v Sýrii, a dokonce zřejmě asi ani neumí střílet z kalašnikova, natož zkonstruovat bombu. „Ne, nemám vojenský výcvik. Ale dokážu udělat omeletu,“ řekl před deseti lety listu London Evening Standard. A uměl si též dělat legraci z každého, kdo za ním přišel s dotazem na demokracii nebo lidská práva.
Syn pákistánských rodičů vyrostl v Londýně, vystudoval práva, a krátkou dobu dokonce pracoval v právní kanceláři specializující se na občanská a lidská práva, takže mezi paragrafy o šíření nenávisti skákal obratně jako veverka. Jeho spolužáci vzpomínají na promiskuitního svůdníka se zálibou v dívkách bílé pleti, který dokázal vyprázdnit pintu cideru za pár vteřin.
Jeho minulost mnohé souputníky ve víře svádí k domněnce, že není ani opravdovým muslimem, ale takový závěr by byl zřejmě chybný.
Choudary byl ve víře zpočátku možná jen vlažným, než jej na konci 90. let přirozené sklony k exhibicionismu přivedly rovnou do tábora salaflstů z britské sekty al-Muhajiroun. A tam začal uplatňovat největší know-how, jaké musí mít každý islámský aktivista, totiž zdatnost ve vymývání mladých mozků.
„Je to charismatik,“ říká dokumentarista Robb Leech, jehož nevlastního bratra Richarda Darta před několika lety Choudary strhl natolik, že konvertoval k islámu. Dart se chvíli vyhříval v mistrově pozornosti a uctivě mu postával po boku, když s megafonem na nárožích na vesměs povolených demonstracích řečnil o nevyhnutelnosti vítězství džihádu. Oblíbeným Choudaryho sloganem bývala „vlajka islámu vlající nad Downing Street“ a patrně je také původním autorem slovní přesmyčky „Londonistan“. Dart později vycestoval do Pákistánu cvičit se v sestrojování bomb a dnes sedí ve vězení za stejný zločin jako jeho mistr. „Je okouzlující a chytrý. Když jste tápající mladý muž a setkáte se s ním poprvé, spadne vám čelist,“ říká Leech v dokumentu Můj bratr islamista. „Některé mozky potřebují mytí“
Shánění mladých konvertitů se mezi fanatiky cení, jako nejzáslužnější práce.
Výhodou je, že kromě charismatu a záliby v banálním řečnění k tomu nic jiného nepotřebujete. „Co mě na tom moc bavilo, byla ta jednoduchost. Já jsem muslim a reprezentujú tyto postoje a myšlenky, patřím k ilslámskému státu a všechno ostatní je hřích a zlo. Pro mladého muže jako já, který se topil ve zmatcích, to byla velká útěcha“ říká v dokumentu BBC Jak se Choudarymu konečně podařilo zavřít hubu někdejší konvertita Adam Deen. „Na světě zuří jakási kosmická bitva mezi dobrem a zlem. Na straně dobra je každý, kdo souhlasí s námi. Polarizace vytváří vhodný náhled na nevěřící, takže s racionalizací násilí už lze začít,“ popisuje Deen své někdejší zatemnění mysli.
Mnozí agresivní mladíci z této pasti již nevylezou, jako například Omar Sharif, jenž se odpálil v Tel Avivu roku 2003, nebo Michael Adebolajo a Michael Adebowale, konvertité původem z Nigérie, kteří před třemi lety ubodali britského mušketýra Lee Rigbyho během vycházky v Londýně. Adebolajo před pár lety také postával vedle Choudaryho po nárožích, učitelova veřejného uznání za svůj čin se ovšem nedočkal.
Chytrý právník bezprostředně po vraždě prohlásil, že s takovým násilím „nemůže souhlasit“. Ovšem akt samotný ani neodsoudil. „Některé mozky prostě potřebují mytí,“ zaskočil Leeche cynicky upřímnou odpovědí na otázku, proč musel jeho bratra radikalizovat, aby nakonec skončil ve vězení.
„Nikdy jsem ho neslyšel, že by přímo hájil násilí. Ale byly tam takové postoje a taková atmosféra, jako že se to smí,“ říká Adam Deen, který dnes pracuje pro think tank Quilliam Foundation. Taneční piruety mezi paragrafy by Choudary zřejmě provozoval dodnes, nebýt toho, že v červnu 2014 došlo k jedné převratné události, alespoň z hlediska práva. Na území Sýrie a Iráku byl vyhlášen Islámský stát. Pro Choudaryho a desítky následovníků to byl okamžik pravdy.
Ocitl se pod silným tlakem, aby projektu, který ostatně sám už skoro dvě desítky let předpovídal, osobně požehnal. Choudary tři dny mlčel jako hrob, ale nakonec poslal stručný tweet: „NechťAlláh pomůže chalífovi k mnoha úspěchům.“
Později se bude hájit, že nepodpořil teroristickou organizaci, nýbrž politický koncept. Žalobci však našli klíč k úspěchu v odstavci 12 zákona o terorismu z roku 2000. Pak už jim jen zbývalo získat pro spolupráci někdejší rekruty a pořádně prohledat sociální sítě. Jak se ukázalo, skrývaly se tu pravé poklady. Na jednom z videí, která nic zlého netuše publikoval Choudaryho příznivec z Indonésie, přísahá tlučhuba z Londýna Islámskému státu věrnost. Tanečník šlápl vedle.
Dávky pro džihádistu
Ovšem jen proto, že Choudary se osobně rozhodl překročit linii, o níž dobře věděl, že za ní už číhají soudy. Předtím dvacet let parazitoval na britské demokracii způsobem, jaký se monarchii jednou může stát osudným. „Nepobírám podporu v nezaměstnanosti.
Jsem na dávkách pro džihádistu bez zaměstnání“ smál se v jednom rozhovoru do obličeje britským úřadům, které jeho manželce a dětem po léta vyplácely skoro dva tisíce liber měsíčně jako podporu na bydlení a vyrovnání nízkého přijmu. „Jsem muslim žijící v Británii. Jestli být Britem znamená přijímat britské hodnoty, pak nepřijímám britské hodnoty. Mám britský pas, ale to je pro mne jen cestovní dokument,“ řekl v jiném rozhovoru.
Bez ohledu na to, jaké emoce podobný výsměch (oprávněně) vyvolává, není situace lidí typu Rahmana a Choudaryho nijak růžová. Většinou jsou chudí jako kostelní myši, protože islamistické žvanění nic nevynáší, a často oslovují ještě větší zoufalce, než jsou oni sami. Za jejich služby j im nezaplatí ani Islámský stát či jiná teroristická organizace, neboť je dobře doloženo, že mnohonásobně více konvertitů získává skrze propagandu na internetových stránkách, na Facebooku, Twitteru, YouTube a v satelitní televizi. Choudary nebyl žádný imám, ovšem ani pravý imám nemá v Evropě na růžích ustláno.
Jen v Belgii jich asi polovinu platí stát -hovoříme teď nikoli o islamistech, nýbrž o kazatelích působících v mezích zákona.
Skoro tři čtvrtiny ze dvou tisíc imámů ve Francii jsou cizinci bez francouzského občanství, kteří dostávají nepravidelnou mzdu z Turecka, Alžírska a Maroka. Německo hostí tisícovku imámů, kteří jsou na výplatní listině turecké vlády. Všechny tyto země svorně sní o tom, že budou jednou vychovávat své kazatele samy na svých teologických fakultách - těch mají spoustu, ovšem studují na nich většinou ženy. A zároveň se jim dostává častého varování ze strany současných kleriků, že muslimské komunity imámy vzešlé z akademického prostředí prostě nepřijmou.
Takové klima přeje řádění anarchistů z okraje společnosti, jakými jsou Choudary či Rahman. Jejich prostor se ovšem stále scvrkává - dokonce i v očích většinové muslimské společnosti jsou dnes považováni za nepřijatelné. Rozsudky ukázaly, že každý aktivista může být trestně stíhatelný za své výroky. Již několik let mají zaměstnanci školství a dalších státních institucí povinnost hlásit jakýkoli projev fanatismu a každý rok absolvují stovky tisíc Britů školení, jak takové chování rozeznat v rámci národní strategie PreventPursue-Protect-Prepare. Co se s těmito hlášeními potom stává, je zatím zahaleno tajemstvím.
Pomsta vymytých mozků
Když se nečekaně objevilo video, na němž přísahá věrnost Islámskému státu, Anjem Choudary viditelně znervózněl. Nejprve se obrátil na Nejvyšší soud se žádostí, aby jej justice přestala pronásledovat za vyjadřování politických postojů. Poté dokonce požádal několik novinářů, k nimž se dříve choval přátelsky a hlasitě je vítal na svých demonstracích, aby k soudu poslali dobrozdání o jeho neškodné povaze. V průběhu procesu ani příliš neřečnil, byť se předtím chvástal, že přijde s velkolepou obhajobou. „Nakonec mu přece jen sklapla huba,“ napsal vBBC Dominic Casciani, který dříve sledoval jeho demonstrace a vedl s ním několik rozhovorů.
Zajímavostí je, že v téže chvíli se v německém Dusseldorfu naplno rozjel proces s klerikem jménem Sven Lau, který je obviněn ze stejných zločinů na podkladě podobného zákona. Jsou mu dokládány jednotlivé činy na podporu Islámského státu, ale ti praví postižení sedí buď ve vězení, anebo na lavici svědků. Jsou to ony „vymyté mozky“ - a jejich nejbližší příbuzní. Postiženi řáděním samozvaných kleriků jsou však v konečném důsledku všichni muslimové a také každý, kdo si přál mírovou koexistenci s islámem.
Nikdy jsem ho neslyšel, ze by primo hájil násilí. Ale byly tam takové postoje a taková atmosféra, jako ze se to smi. Co mě na tom moc bavilo, byla ta jednoduchost. Já jsem muslim a reprezentuju tyto postoje a myšlenky, patřím k Islámskému státu a všechno ostatní je hřích a zlo.
Choudaryho nejkontroverznější výroky:
• Kohokoli, kdo zneváží poselství proroka Mohameda, čeká nejvyšší trest. Po přednášce papeže Benedikta XVI. v bavorském Řezně v září 2006, která urazila muslimy.
• Byli to velkolepí mučedníci. O atentátnících na Světové obchodní centrum těsně po útocích 11. září 2001.
• Zavedení šaríi nám slíbil prorok Mohamed a do Británie toto právo dorazí buď přijetím islámu, který je tu nejrychleji rostoucím náboženstvím, anebo dobytím země činiteli přijímajícími islám, kteří tu islám zavedou. Po překvapivé poznámce arcibiskupa canterburského Rowana Williamse, že by Británie mohla přijmout některé prvky práva šaría.
• Nevěřící psy je třeba nenávidět, i kdyby se k vám chovali hezky. Nenáviďte je s vášní! Nepociťujte žádnou lítost za mrtvé Brity v Tunisku. Nepociťujte lítost za nějaké mrtvé dělníky ve Francii. Nelitujte nějaké zbloudilce v Kuvajtu. V létě 2015 po útoku v Tunisku, při kterém zemřelo 30 Britů, a sebevražedném atentátu v Kuvajtu, který si v šíitské mešitě vyžádal 27 životů mezi šíity.
O autorovi| Lubomír Heger, heger@mf.cz


description: Ministerstvo vnitra chce posílit rozpočet na příští rok ještě o 1,1 miliardy korun. Z toho 600 milionů korun potřebuje policie na boj proti terorismu. Uvedli to vedoucí představitelé ministerstva, policie a hasičů. Ministr financí Andrej Babiš (ANO) ale navýšení rozpočtu vnitra o další miliardu z aktuálně navržených zhruba 63 miliard nepovažuje za reálné. Požadavky ministrů za ČSSD označil za součást politického boje, chtějí podle něj peníze, které nejsou potřeba.

title: 600 milionů na boj proti terorismu? Zapomeňte, vzkazuje Babiš Chovancovi

fasttext_language: cs


description: Magistrát přehodnocuje podobu stanic nové linky metra D, o zadání přípravy nového designu budou radní jednat příští týden. Pražská radnice vyhlásí podle náměstka primátorky Petra Dolínka (ČSSD) architektonickou soutěž na dvě zastávky podzemní dráhy, a to Náměstí Míru a Náměstí Bratří Synků. Na všechny stanice vyhlašovat soutěž nechce, protože by to znamenalo posunutí stavby až o dva roky. Pro ostatní stanice vypíše jen výtvarnou soutěž.

title: Hlavní město bude ladit podobu stanic metra D

maintext:
Výtvarnou soutěž plánuje radnice rozdělit na dvě části, jedna bude řešit samotnou podobu stanic, druhá se věnuje pouze jejich osvětlení. Kdy magistrát obě soutěže vyhlásí, není zatím podle Dolínka jasné, odborné podklady pro jejich vypsání má připravit Institut plánování a rozvoje hlavního města Prahy (IPR Praha). Dopravní podnik, investor stavby, se stará o technickou část. Původně se hovořilo o termínu na přelomu října a listopadu. Radní budou prozatím jednat o tom, aby dopravní podnik postupoval v souladu s přáním města.
Náměstek Dolínek odmítl, že by magistrát měnil plány pod tlakem veřejnosti, které se podoba stanic nelíbí. „Je to krok, který plánujeme již déle,“ sdělil serveru Euro.cz. Jak Dolínek řekl dříve, nejde o to, zda město chce, nebo nechce soutěž dělat, ale o časové možnosti. S Metroprojektem, který za podobou stanic stojí, prý úřad dál jedná. „Já jsem připraven podpořit další dialog mezi Metroprojektem a architekty, odbornou veřejností, a to včetně studentů,“ zmínil Dolínek.
Odborná i laická veřejnost proti stávající podobě stanic připojuje podpisy pod petici, která volá po změně. Zatím ji podepsalo více než 2800 lidí v papírové podobě a devět tisíc lidí na internetu. Iniciátoři žádají, aby z mezinárodní architektonické soutěže vzešla podoba všech stanic metra. Aktuálně jejich projekty tvoří firma Metroprojekt, které Praha zakázku na projekt metra za 440 milionů korun přidělila.
Metro D by mělo propojit centrum metropole s jižní částí města. Nejdříve chce magsitrát vybudovat úsek z Pankráce do Písnice. Pak mají následovat stanice Náměstí Bratří Synků a Náměstí Míru. Stavba první části by měla být dokončená v roce 2022. Zatím se ale nepodařilo vykoupit všechny pozemky nutné pro stavbu, bez nichž není možné požádat o stavební povolení. Podle náměstka Dolínka se musí město dohodnout ještě se sedmi rodinami.
Dále čtěte:


description: Rok po smrti zakladatele Metalimexu Petra Otavy staršího získal kontrolu nad rodinnou firmou jeho syn, taktéž Petr. Na jeho stranu se přiklonila matka Dagmar. Protože „bratr je muž a já pouze žena“, tvrdí dcera Simona, která se chtěla podílet na řízení společnosti.

title: Jasno u Otavů. Rodinný podnik včetně Metalimexu ovládl syn Petr

maintext:
Ještě počátkem loňského roku běželo v jedné z největších firem v Česku všechno jako po drátkách, respektive podle pokynů Petra Otavy staršího. Pak pětašedesátiletý byznysmen, který většinu života spojil s hnědouhelnými doly na Ostravsku a poslední roky trávil hodně v Andalusii, na začátku června náhle zemřel.
A začal spor. Jeho aktéry byli sourozenci Simona a Petr Otavovi, jimž sekundovala jejich matka a manželka zesnulého byznysmena Dagmar. Šlo o vliv v prosperující skupině MTX CZ, kam patří největší tuzemský obchodník s komoditami Metalimex, zpracovatel mědi Měď Povrly či výrobce paliva OKK Koksovny. Hodnota majetku, který po sobě Petr Otava starší zanechal, přesahuje sedm miliard korun.
Pouze žena
Každý ze sourozenců svoji budoucí roli ve firmě viděl jinak. Simona Otavová (39), která v Metalimexu působila jako finanční ředitelka, se chtěla aktivně podílet na řízení skupiny, včetně strategie či možnosti zablokovat bratrova rozhodnutí. Petr Otava mladší (42), jehož otec několikrát veřejně prohlásil za nástupce, na to ale nechtěl přistoupit. Matka Dagmar se pak přiklonila na jeho stranu. „Matkou mně bylo sděleno, že důvodem k tomu jejímu rozhodnutí je fakt, že bratr je muž a já pouze žena. V dnešní době jsem byla takovýmto sdělením doslova šokována“ řekla týdeníku Euro Simona Otavová.
Otavová se poté s bratrem neúspěšně pokoušela dohodnout na „kompenzaci za znevýhodnění sourozenecké pozice“. Nabízela mu odprodej svého podílu ve firmě či rozdělení majetku. Bratr ovšem postupoval podle „nepsané dohody“, se kterou přišel zakladatel Metalimexu Otava starší, tj. že firmu převezme a bude řídit.
Situace se vyhrotila a komunikaci sourozenců na podzim převzali právníci. A v březnu Petr Otava sestru vyhodil z firmy: na představenstvu zrušil její pozici finanční ředitelky. „Přestože jsem byla stále platným členem představenstva, po mém odvolání mně bylo praktiky znemožněno vykonávat tuto funkci“ říká Simona Otavová. Bratr jí zrušil s okamžitou platností firemní e-mail, odebral kancelář a znemožnil přístup do budovy Metalimexu.
Otava se nechtěl k záležitosti vyjadřovat, podle informací týdeníku Euro ho ale k okamžitému vyhazovu sestry přiměl fakt, že začala nabízet svůj podíl v Metalimexu k odkoupení obchodním partnerům a později i volně na trhu. Jelikož Otava-zakladatel nezanechal závěť, připadl podle zákona matce čtyřšestinový podíl, Simoně Otavové a Petru Otavovi po jedné šestině. Dagmar Otavová převedla celý svůj podíl na syna.
Simoně Otavové se nakonec podařilo svůj šestnáctiprocentní podíl zpeněžit. „Prodej akcií byl zrealizován bezprostředně poté, co bylo ukončeno dědické řízení v Česku, a to ke dni 29. června 2016,“ říká. Kupujícím se stala švýcarská společnost Stratego Private Equity, kterou ovládají Petr Matuška a Ladislav Ornst, dlouholetí obchodní partneři Metalimexu. Otavová za svůj podíl dostala odhadem sumu výrazně přes půl miliardy korun. Ke konci června pak odstoupila z představenstva rodinné firmy a nyní se poohlíží po vlastních investicích. Cesty obou sourozenců se tak definitivně rozdělily.
Jediný majitel
Jeden z největších byznysových rozchodů v novodobé historii Česka tím ale nekončí. Podle informací týdeníku Euro je vysoce pravděpodobné, že Petr Otava odkoupí od Stratego Private Equity sestřin podíl. Během podzimu by se tak mohl stát stoprocentním majitelem rodinné firmy.
Ta pod jeho vedením dozná řady změn. V MTX CZ, která celou skupinu zastřešuje, vytvoří novou holdingovou strukturu a vedení. Manažeři v MTX CZ tak budou mít na starost celou skupinu a její strategii. „Možná dojde i k přejmenování skupiny,“ řekl týdeníku Euro Petr Otava.
Otavovi se angažují také kolem OKD. Čtěte:
Firmě se loni slušně dařilo. Při tržbách 29,5 miliardy korun vykázala EBITDA (zisk před započtením úroků, daní a odpisů) jednu miliardu korun. Zároveň má skupina v současné době dlouhodobé investiční úvěry jen 300 milionů korun, které zbývá doplatit za koksovny, které koupila v roce 2013 od OKD.
Otava se v současnosti v krachující těžební firmě, která připravuje reorganizační plán, živě angažuje. Spolu s Petrem Pauknerem z Carbounion Bohemia nabídl insolvenčnímu správci Leemu Loudovi, že by pro OKD zajistili takzvané komoditní financování až do výše dvou miliard korun, a teď o něm jednají. S Pauknerem tak chtějí získat současné zákazníky těžební firmy, jimž by po předpokládaném utlumení těžby za sedm let mohli sami uhlí dodávat.
Španělská investice
Otava rovněž převzal řízení realitní investice, kterou jeho otec bez vědomí potomků zahájil před deseti lety ve Španělsku. Měl už tehdy v Andalusii vlastní dům a spoustu známých a hledal, kde investovat. Vedle městečka Marbella tak kolem roku 2006, poté co prodal svůj podíl v OKD, koupil pozemky i s projektem. Hlavní část luxusního projektu v hodnotě 55 milionů eur už je hotová: 55 apartmánů, 40 vil a 28 dvojdomků.
Otava starší měl tehdy štěstí, že investoval pouze vlastní prostředky, protože těsně po dokončení v roce 2008 přišla ve Španělsku krize a poptávka i ceny nemovitostí se sesuly. Nemusel tehdy rychle shánět peníze na splacení úvěrů jako jiní investoři. Dnes je prodáno 80 procent projektu a Otava junior plánuje postavit v příštích letech na přilehlých pozemcích další desítky vil. „Je to ještě minimálně na pět let. Chci to stavět zhruba po sedmi vilách ročně, každý rok za zhruba deset milionů eur,“ říká Otava, který se ze Španělska nedávno vrátil s rodinou.


description: Stabilní růst ekonomiky na úrovni nejméně 3,5 procenta, vytvoření 25 milionů nových pracovních míst či daňové škrty v hodnotě 4,4 bilionu dolarů (106 bilionů korun). To jsou jen základní obrysy ambiciózního ekonomického plánu, jenž včera během projevu v New Yorku představil republikánský kandidát na prezidenta Donald Trump.

title: Trump slibuje: Čtyřprocentní růst, miliony míst a masivní daňové škrty

maintext:
Sám Trump označil návrh za „patrně nejvíce prorůstový program, s největší podporou pracovních míst a rodin, v historii Spojených států“. Cíle programu vychází podle agentury Reuters z předpovědí o dopadu masivních daňových škrtů, odstranění „destruktivních“ regulací a tvrdšího postoje při vyjednávání obchodních smluv. „Vše, co dnes nefunguje, může být spraveno. Každé selhání můžeme obrátit v úspěch,“ prohlásil Trump.
Miliardář slibuje stabilní hospodářský růst na úrovni nejméně 3,5 procenta, což je o 75 procent více, než uvádí momentální ekonomické předpovědi. Ideální cíl jeho programu je však ještě vyšší, a sice dosažení a udržení dokonce čtyřprocentního růstu, což se naposledy podařilo administrativě Billa Clintona v druhé polovině devadesátých let. K tomu jí však tehdy výrazně dopomohla technologická revoluce vedená rozšířením užívání osobních počítačů a internetu, připomíná CNN Money. V loňském roce rostla americká ekonomika o 2,4 procenta.
Přestože sám Trump věří, že Clintonovy výsledky dokáže i překonat, jiní jeho optimismus nesdílí. Analytici britské poradenské firmy Oxford Economics v nedávné studii odhadli, že případné Trumpovo zvolení by americkou ekonomiku během prvního funkčního období stálo bilion dolarů (24 bilionů korun). To je více, než o kolik podle propočtů přišly Spojené státy během finanční krize mezi lety 2008 a 2009.
Seškrtání daní o biliony dolarů
Stěžejním opatřením k dosažení ambiciózního růstového cíle má být reforma daňového systému. Místo současných sedmi sazeb pro daň z příjmu fyzických osob počítá Trumpův plán jen se třemi, a to na úrovni 12, 25 a 33 procent. Současná horní sazba přitom činí 39,6 procenta. Co se týče daňových sazeb pro podniky, jasný návrh zatím nepadl. I tam se však očekává snížení sazeb, byť se až na úroveň 15 procent, jak Trump proklamoval před rokem. Způsobený odliv příjmů do státního rozpočtu hodlá Trump kompenzovat snížením stropu pro daňové úlevy a zejména seškrtáním vládních výdajů o 1 procento. Detaily těchto rozpočtových škrtů však ve svém plánu neuvádí. Zmiňuje jen, že by se nedotkly výdajů na obranu, zdravotní péči a sociální zabezpečení. Celkově kampaň realitního magnáta počítá s tím, že reforma sníží daňovou zátěž o 4,4 bilionu dolarů během první dekády (106 bilionů korun).
Zrušení regulací a podpora energetické produkce
Od snížení daňové zátěže si Trump slibuje růst aktivity na trhu, vytvoření nových pracovních míst a zvýšení celkového výstupu ekonomiky. Mezi další opatření, pomocí nichž hodlá kýženého růstu dosáhnout, patří podpora domácí energetické produkce, omezení regulací a změny v již uzavřených obchodních smlouvách.
Ve srovnání s původním plánem, jenž Trump vyhlásil loni v září a v němž sliboval snížení celkového daňového zatížení dokonce o 10 bilionů dolarů (24 bilionů korun), je včera představený program mnohem střízlivější. Přesto však řada odborníků vyjadřuje pochybnosti nad tím, zda škrty ve vládních výdajích společně s dalšími opatřeními budou stačit na zacelení obrovské díry, jež se v rozpočtu objeví se snížením daní. „Určitě bychom měli podpořit prorůstová opatření. Trump se vydal správným směrem, když sestavil mnohem méně nákladný program a zakomponoval do něj i úsporná opatření. Celý plán však stojí na růžových předpokladech a pochybných politických změnách a nepřinesl by odpověď na neudržitelný růst státního dluhu,“ uvedla v prohlášení Maya MacGuineasová, prezidentka neziskové organizace Committee for a Responsible Federal Budget.
Dále čtěte:
Trump loví hlasy umírněných voličů: představil podporu pro rodiny
Ukaž daňové přiznání a podpořím veterány, vyzývá Trumpa milionář
Víc vojáků, lodí a raket. Trump chce po svém zvolení posílit armádu


description: Zchátralé strojírny ZŤS ve slovenské Dubnici dvacet let po privatizaci nabírají dech

title: Jak rozpálit pec

maintext:
Ještě na začátku 90. let tady čekaly desítky autobusů. Teď je ale obří plac s opadajícími betonovými přístřešky a plechovými nástěnkami na jízdní řády úplně prázdný.
A že má zdejší areál to nejlepší dávno za sebou, dokazuje i rezavějící výšková budova bývalého ředitelství. Už z dálky jako maják oznamuje, že továrna s logem ZŤS, kde se montovaly těžké lokomotivy či odlévala tanková děla a raketomety, je spíše skanzenem.
Areál po Závodech ťažkého strojárstva v Dubnici nad Váhom si rozdělilo několik menších firem. Někdo tu má sklady, jiná společnost zase kanceláře. Tak živo, jako když vrátnicí vcházelo každý den patnáct tisíc lidí, tady už ale nebude.
I když v poslední době se opět začalo ozývat dunění ze tří velkých hal na kopečku a v noci je přes jejich špinavá okna vidět žár rozpáleného železa.
„Děláme tady na tři směny. Nesmí to vyhasnout. Když bychom ji nechali vyhasnout, nabíhala by dva a půl dne,“ obhlíží jeden z kovářů rozžhavenou karuselovou pec. Skrz otevřená dvířka je vidět, jak se v jejím břiše při 1200 stupních Celsia nahřívá několik odlitků. Po pár minutách malý jeřáb jeden vytáhne. „Musí vychladnout na 890 stupňů Celsia,“ sleduje strojař kolo zářící barvou ranního slunce. Pak ruka jeřábu odlitek podá do vysokého bucharu, který z něj silou 40 tun z každé strany vytvaruje železniční kolo.
Ještě loni byla kovárna závislá na dovozu železa z jiných podniků. To už ale neplatí. „Metalurgie tady několik let nefungovala, byla zastaralá, ale už ji obnovujeme,“ pokyvuje hlavou Pavel Svoreň, předseda představenstva ZŤS Metalurg.
Federální obnova
Představa, že by se v obřích šamotových pecích, kam je možné nalít až 23 tun „lávy“, ještě někdy tavilo železo, přitom ještě před několika lety vypadala jako fantasmagorie. Podnik s názvem Metalurg Steel, později přejmenovaný na Dubnický metalurgický kombinát, vytvářel dluhy jdoucí do stovek tisíc eur, zaměstnanci stávkovali, odběratelé rušili smlouvy. Především kvůli nezaplaceným odvodům se pak někdejší klenot a chroptící motor slovenského průmyslu v roce 2014 dostal do existenčních potíží.
Stouto érou je spojený bratislavský podnikatel Juraj Mác. Nyní čelí obvinění.
Od 1. prosince 2015 má dubnická továrna nové jméno i majitele. Za akciovkou ZŤS Metalurg stojí zbrojař Jaroslav Strnad se svou skupinou Czechoslovak Group, menšinový podíl získal slovenský podnikatel Alexej Beljajev. „Investice do získání ZŤS Metalurg přesáhla 100 milionů korun, ale vyšší částku si vyžádají investice do nových strojů i oprav zanedbaných nemovitostí“ přibližuje mluvčí Czechoslovak Group Andrej Čírtek.
A kdo je Alexej Beljajev? O potomkovi carského důstojníka se říká, že díky své skupině Optifln vládne slovenskému strojírenství a přátelí se i s premiérem Robertem Ficem. Strnad s Beljajevem spolupracuje dlouhodobě v železničním průmyslu, dělí se například o třemošnického výrobce železničních brzd Dako CZ.
V květnu to spustíme
„Když jsem sem přišel poprvé, čekal mě šok. Hrozný. Fabrika byla vybydlená, nevyráběla, byla závislá jen na dvou odběratelích“ vybavuje si Svoreň loňský podzim.
Dnes už ale ve své kanceláři v patře nad hlubinnými pecemi vypadá spokojeněji.
Novému vedení se prý podařilo restartovat obchod a dvě třetiny bývalých zákazníků se vrátily. Pro továrnu postavenou na zastaralých technologiích, kde se navíc před několika lety zastavil čas, je to překvapivé. „Říkali jsme jim, jaká je moje vize, jak by to tu mělo za pár let vypadat. Bereme je do výroby a představujeme investiční plány“ pokračuje Svoreň.
Spíš než na slovenský trh se ale chce ZŤS Metalurg zaměřovat na export.
Zatímco doma končí zhruba 23 procent produkce, za hranice míří 77 procent.
Nejvíce do Německa, Itálie či České republiky.
Vlastníci by zde chtěli do roku 2018 investovat téměř 220 milionů korun, prvním velkým nákupem je nová pec, v níž se budou odlévat osy pro rychlovlaky.
A poměrně velkou částku spolknou i opravy děravých střech, upozorňuje Pavel Svoreň přímo v hale kovárny, když se proplétá mezi kalužemi.
Kromě výroby pro železniční průmysl se ZŤS Metalurg zaměřuje i na přístavní techniku, jako jsou například součástky jeřábů. Ovšem ZŤS a jejich hlavní výroba historicky tvořily páteř obranného průmyslu. Ktomu se noví vlastníci chtějí vrátit.
V květnu příštího roku plánují rozjet zbrojní výrobu pro další podniky sdružené v Czechoslovak Group. Nemusí jít jen o náklaďáky Tatra, vybavovat by mohli i obrněné transportéry Pandur nebo modernizované samohybné houfnice Dana-M1 CZ.
„Může jít o některé komponenty, jako jsou podvozkové díly, otočné části či kolové sestavy,“ plánuje Svoreň.
Nejsou lidi
Představy nových majitelů ovšem závisejí na něčem jiném, než jsou jen peníze a odběratelé. Musejí mít dostatek zaměstnanců. A to se dneska jeví jako poměrně velký zádrhel. Od loňského prosince už sice stihli nabrat 50 nových lidí a počet zaměstnanců se zvýšil na 150, ale techniků je v Dubnici a okolí málo. „Přitom jsme jich schopni uživit desítky až stovky dalších“ počítá Svoreň.
Stávalo tu učiliště, to se ale kvůli nedostatku žáků sloučilo se střední odbornou školou. A přesto dívek a chlapců ve třídách každoročně ubývá. Obory už nejsou tolik atraktivní, učiliště hledá nové směry. Kvůli mnohaleté klinické smrti dubnické továrny jinou možnost ani nemělo.
Zástupci ZŤS Metalurg proto jednají s vedením školy, jak mezeru zaplnit a znovu dávat vzdělání budoucím zaměstnancům slévárny a kovárny. Svoreně trápí stejná bolest i v Česku. V Kopřivnici má na starost provozy firmy Tatra Metalurgie a tam panuje také nedostatek lidí.
Proces oživení už je naplánovaný. „Moje heslo je škola a internát. Za dobrý průměr dám učňům stipendium 300 až 500 korun měsíčně, po skončení školy pak u mě budou mít možnost pracovat“ nepochybuje Svoreň.
Nejde o nic nového. V Česku se takhle chová mnoho firem, jež trpí nedostatkem absolventů technických oborů. Svoreň odmítá, že by se v Kopřivnici nebo Dubnici inspiroval Baťovou školou práce. Jako člověk z Karviné a původním povolání havíř mnohem raději mluví o bývalých hornických učilištích provázaných se svými mateřskými doly.
Věrné dynastie
I když se uvnitř hal neustále opravuje a montují nové lisy, ze zaprášených a opuštěných nákladních „vétřiesek“ s vypuštěnými pneumatikami a rozbité dlažby je stále zřetelně cítit, do jak velkého rozkladu se podnik v minulých letech dostal. A že resuscitace potrvá několik let.
Pavel Svoreň ovšem zůstává optimistou.
Hlavně díky tomu, že duši si fabrika pořád udržuje. Na mysli má zaměstnance, kteří zde pracují celý život stejně jako jejich otci a dědečkové. „Ti lidé nezapomněli, že to bylo průmyslové srdce Slovenska. Když jsou fabrice věrné celé dynastie, je to důkaz, že jí věří“ těší Svoreně.
Pokud vize nových vlastníků klapnou a příští rok skutečně rozjedou zbrojní výrobu, bude to přesně 80 let poté, co Škoda Plzeň zahájila v roce 1937 v podhůří Strážovských vrchů dělostřeleckou produkci. 9
Nejznámější dubnické výrobky
• Kanony pro tanky T34, T54, T55 a T72 • Součástky pásových obrněných vozidel BVP • Těžké nákladní dieselelektrické lokomotivy T669 Historie závodů nad Váhem
• 1937: v Dubnici nad Váhom založila Škoda Plzeň dělostřeleckou továrnu, součástí byl i podzemní provoz
• 1939 až 1945: během druhé světové války se továrna stala důležitou součástí říšského Hermann Goring Waffenwerke, veškerá výroba děl, munice a součástek torpéd či leteckých torpéd mířila do wehrmachtu; pracovalo zde zhruba 4700 lidí
• 1945 až 1948: poválečná obnova provozů, které nejvíce utrpěly v létě 1944 při spojeneckém bombardování; prvními výrobky jsou konstrukce mostů
• 1948 až 70. léta: opět začíná dělostřelecká výroba a z továrny se stává národní podnik, který vystřídal několik názvů (Škodové závody, Závody K. J. Vorošilova, Strojárské a metalurgické závody)
• 1978 až 1990: fabrika nese název Závody ťažkého strojárstva, provozy se rozšiřují, v 80. letech zde pracovalo 15 tisíc lidí
• první polovina 90. let: nastává útlum zbrojní výroby (kvůli rozpadu Sovětského svazu, kam mířila většina produkce)
• 1996: dochází k privatizaci, vzniká několik nástupnických podniků, které ale samostatně nedokážou příliš konkurovat zahraničním výrobcům
• 1998: noví vlastníci zakládají mnoho dceřiných firem, potíže se prohlubují, společnost je řadu let v konkurzu
• prosinec 2015: za částku přesahující sto milionů korun podnik Dubnický metalurgický kombinát kupují Jaroslav Strnad a Alexej Beljajev, výroba se zde rozbíhá pod novým názvem ZTS Metalurg
Zatímco doma končí zhruba 23 procent produkce, za hranice míří 77 procent. Nejvíce do Německa, Itálie či České republiky.


description: Zájem o švýcarské hodinky ve světě klesá. Co naopak roste, je pesimismus managementů švýcarských výrobců.

title: Nechtěné švýcarské hodinky má zachránit internet


description: Nedostatek uživatelů přináší sociální síti Twitter problémy z mnoha stran. Nejen, že kvůli tomu americké společnosti padají akcie a zpomaluje růst tržeb, vedení firmy nyní čelí žalobě od vlastního akcionáře.

title: Žaloba na Twitter: vedení nesplnilo sliby akcionářům


description: Ministerstvo dopravy vybralo 11 dálničních úseků, kde osobní auta od ledna nebudou za průjezd platit. Dálniční kupon nebudou muset mít vozidla například na úsecích dálnic v okolí Prahy, Kroměříže, Berouna a Ústí nad Labem. Celkem 111 kilometrů ministerstvo vybralo proto, že jde o komunikace sloužící jako obchvaty velkých měst, lidé bez kuponu je tak nebudou muset objíždět po silnicích nižších tříd.

title: Na 11 dálničních úsecích od ledna bez známky. Ministerstvo dopravy schválilo výjimky

maintext:
Vyjmutí silnic ze sítě zpoplatněných komunikací podle ministra dopravy Dana Ťoka (ANO) nepřinese významný propad v příjmech za dálniční známky. Loni úřad ze zpoplatněné sítě vyjmul zhruba 45 kilometrů silnic, na výběrech poplatku se to prakticky neprojevilo. Zatímco loni se z prodeje dálničních kuponů vybralo 4,4 miliardy korun, letos do konce srpna již úřad eviduje výběr 4,3 miliardy korun.
Ceny známek se nezmění
Ministr dál řekl, že ceny dálničních známek by se od příštího roku neměly měnit. Nyní vyjde roční kupon na 1500 korun, cena měsíčního je 440 a desetidenní známka stojí 310 korun. Vzory známek by měly být podobné jako letos.
Přečtěte si o dopravním projektu u Komořan:
Komořany propojí s okruhem projekt za 2,2 miliardy
Karlovarský kraj neuspěl s požadavkem, aby ze zpoplatněných úseků byla vyjmuta D6 okolo Sokolova. Návrh na vyjmutí komunikace nedávno schválili zastupitelé kraje s tím, že část nedokončené dálnice není napojená ani nazbytek dálniční sítě v Česku, ani na německou dálniční infrastrukturu a slouží tak hlavně jako obchvat Sokolova.
Praha rozhodnutí vítá
Rozhodnutí přivítala Praha. „Jsem rád, že ministr dopravy po více než roce vyslyšel naše opakované žádosti, aby si řidiči, kteří využívají dosud zprovozněné části Pražského okruhu, kvůli tomu nemuseli kupovat dálniční známky. Mrzí mne, že to trvalo tak dlouho a přichází to až v předvolebním čase. Pevně věřím, že k dostavbě Pražského okruhu, prioritně ke stavbě mezi D1 a D11, se ministerstva dopravy a životního prostředí postaví jinak, nebudou čekat zase až na nějaké volby, ale pomůžou s co nejrychlejší realizací,“ uvedl náměstek pražské primátorky Petr Dolínek (ČSSD).
O rozsahu zpoplatněných úseků rozhoduje každoročně ministerstvo dopravy na základě vyhlášky. Pro letošní rok například úřad z povinnosti platit formou dálničních kuponů vyjmul úseky u Brna, Mladé Boleslavi a Mezna na Táborsku.
Nově vyjmuté dálniční úseky v okolí některých měst D1 u Kroměříže Obchvat Prahy od D7 po ulici k Barrandovu D5 Plzeň D6 Praha D7 Praha D8 Ústí nad Labem D10 Brandýs nad Labem D11 Praha D35 Olomouc D46 Prostějov D5 Beroun, Králův Dvůr
Zdroj: Ministerstvo dopravy
Také si přečtěte:
Ládví dostane novou podobu
Středočeský kraj vyzval Prahu k pozdržení parkovacích zón
Developer Matoušek: Po této dekádě nic zajímavého nezbude


description: Evropská komise má informace, že některá auta Volkswagenu nesplňují emisní standardy ani poté, co prošla opravou. V Berlíně to dnes prohlásila eurokomisařka pro spravedlnost, spotřebitele a rovnost pohlaví Věra Jourová, která z toho ale zatím nechce dělat závěry.

title: Jourová: Ani opravená auta Volkswagenu nesplňují emise


description: Probojovat se na vrchol pomyslného firemního potravního řetězce vyžaduje ostré lokty a v některých případech i notnou dávku psychopatie. Z amerických výkonných manažerů v dodavatelském sektoru je podle aktuální studie „na hlavu“ každý pátý. Pro úspěch ve firmě žádný problém...

title: Každý pátý šéf firmy v USA je psychopat, tvrdí studie


description: Společnost Sokolovská uhelná (SUAS) dosáhla v roce 2015 zisku 383 milionů korun. Proti předchozímu roku to bylo o 250 milionů méně.

title: Sokolovské uhelné klesl zisk o čtvrt miliardy


description: Polovina amerických voličů odevzdá v listopadových prezidentských volbách svůj hlas Hillary Clintonové nebo Donaldu Trumpovi podle zjištění agentury Reuters a společnosti Ipsos na základě výsledku televizních debat. První z nich čeká hlavní uchazeče o Bílý dům už dnes večer místního času (v úterý v 03:00 SELČ).

title: Televizní debaty Clintonové a Trumpa mohou rozhodnout volby


description: Kavárna, která u Anděla zoufale dlouho chyběla, je plná hostů od rána do večera.

title: Tahle kavárna už jméno nehledá


description: Firmy v České republice neumějí systematicky chválit své zaměstnance za dobrou práci. Téměř 40 procent společností zaměstnance nechválí vůbec. Plných 61 procent manažerů nedostalo za odvedenou práci za poslední měsíc pochvalu, o které by se dozvěděli kolegové nebo další zaměstnanci.

title: Nelichotivá fakta: české firmy málo chválí zaměstnance


description: Italská bankovní skupina UniCredit chce získat až 16 miliard eur (432,3 miliardy korun) prostřednictvím emise nových akcií a prodeje majetku. Uvedla to agentura Reuters s odvoláním na informované zdroje.

title: UniCredit zvažuje emisi akcií a prodej majetku za 16 miliard eur


description: Zubaři zahájili kampaň, během níž chtějí veřejnost upozorňovat na podle nich nedostatečné financování stomatologické péče. Žádají zvýšení úhrad za některé výkony nebo to, aby si pacienti za některé úkony platili. Oznámil to prezident České stomatologické komory Pavel Chrz. Podle ministra zdravotnictví Svatopluka Němečka (ČSSD) si ale stomatologové vyjednali s pojišťovnami zvýšení úhrad pro příští rok o 2,5 procenta. Ministr uvedl, že protestům zubařů nerozumí.

title: Další lékaři proti Němečkovi: zubaři chtějí více peněz


description: Vítězem třímiliardového tendru státního podniku Lesy České republiky (LČR) na lesnické práce a prodej dřeva pro léta 2017 až 2021 je skupina PETRA z Ratíškovic u Hodonína. Firma PETRA a s ní propojená společnost T.E.P. HOLZ v tendru 2017+ podaly nejlepší cenovou nabídku na 15 z 48 soutěžených jednotek a mají tak šanci získat 15 kontraktů.

title: Třímiliardový tendr Lesů ČR vyhrála skupina PETRA

maintext:
Skupina PETRA tak může významně posílit svou pozici v těžbě dřeva ve státních lesích a stát se jednoznačně největším obchodním partnerem Lesů ČR. Firma označila své vítězství za překvapení.
Skupina PETRA, do níž spadá vedle firmy T.E.P. HOLZ ještě firma T.E.P.Z., ve státních lesích letos těží 1,12 milionu metrů krychlových dřeva. Na těžbě zadávané firmám to představuje podíl 18 procent. To je největší podíl na těžbě ze všech firem pracujících pro LČR. Po vítězství v nynějším tendru má skupina PETRA v příštím roce šanci zvýšit těžbu ve státních lesích o 605 110 metrů krychlových dřeva a dostat se asi na 1,73 milionu metrů krychlových. Její podíl by se tak posunul na téměř 30 procent.
Skupina PETRA se může od příštího roku podle generálního ředitele LČR Daniela Szóráda stát výrazně dominantní z pohledu lesnických zakázek v ČR. „Je to stav k zamyšlení. Pevně věřím, že společnost, vzhledem k jejím dlouhodobým zkušenostem, si dokáže se situací poradit. Pevně věřím, že také zhodnotí své možnosti, a že k tomu přistoupí s veškerou vážností,“ řekl Szórád.
Nábor zaměstnanců
Ze strany LČR podle něj firmy nemohou čekat žádné ústupky z hlediska plnění kvalitativních a dalších požadavků. „Budeme trvat na tom, aby všichni smluvní partneři dostáli svým závazkům plynoucím z obchodních smluv,“ řekl. Smlouvy budou LČR uzavírat jen s vítězi tendru. Pokud firma s nejlepší nabídkou odmítne uzavřít smlouvu, bude se soutěž na dané územní jednotce opakovat.
Podle ředitele společnosti PETRA Zdeňka Bábíčka je počet tendrů, které společnost vyhrála, překvapením. Firma ale zatím výsledky nechce komentovat, protože Lesy ČR budou ještě kontrolovat všechny náležitosti podaných nabídek. Neúspěšné společnosti pak mohou ještě podat námitky k Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže. PETRA má nyní 250 zaměstnanců. „Pokud opravdu vítězství udržíme, určitě to povede k náboru dalších zaměstnanců,“ řekl Bábíček.
Obálky s nabídkami komise otevřely v pondělí, nyní bude následovat podrobná kontrola a hodnocení nabídek. Smlouvy s vítězi by měl podnik uzavírat koncem listopadu. Vítězné firmy by na jednotlivých územních jednotkách měly začít pracovat od ledna 2017.
Babišův Uniles druhý
Předpokládaná hodnota lesnických prací, o které se soutěží, je asi 3,4 miliardy korun. O zakázky se ucházelo 36 firem. Alespoň jeden kontrakt by mohlo získat 13 firem. Lesům ČR patří polovina lesů v zemi, tendry se týkají zhruba pětiny území a práce jsou na pět let.
V minulých dvou letech tendry na počet získaných jednotek vyhrála společnost Uniles ze skupiny Agrofert ministra financí a šéfa hnutí ANO 2011 Andreje Babiše. Nyní má Uniles šanci získat deset jednotek a je druhý za skupinou PETRA. Z pohledu celkově nově získané těžby je však Uniles třetí, když příští rok by mohl pro Lesy ČR těžit navíc o 53 tisíc metrů krychlových dřeva. O 140 830 metrů krychlových dřeva by měla více těžit firma Stora Enso Wood Products Ždírec.
Zakázky pro tendr 2017+ jsou trojího druhu. Ze 48 územních jednotek se na 28 soutěží takzvaná komplexní zakázka, kdy vítěz soutěže dělá pěstební práce i těžbu a se dřevem následně obchoduje. Komplexní zakázka o odhadovaném objemu 2,8 miliardy korun je nejhodnotnější a firmy o ni mají největší zájem. To se potvrdilo i letos, kdy nabídku do komplexní zakázky podalo 26 firem.
U 14 jednotek jde o soutěž pouze na pěstební práce v objemu 434 milionů korun. Do ní dalo nabídky 23 firem. U zbývajících šesti jednotek je předmětem soutěže těžba s prodejem dřeva, souhrnná hodnota u ní je 168 milionů korun a nabídky do ní dalo 18 subjektů.
Čtěte o ztracených penězích Lesů ČR:


description: Soud v Ostravě dnes poslal do úpadku firmu Vítkovice Gearworks ze strojírenského holdingu Vítkovice Machinery Group podnikatele Jana Světlíka. Insolvenčním správcem soud ustanovil Davida Vandrovce, který už byl jmenován správcem i u další firmy z koncernu, která se dostala do úpadku: Vítkovice Power Engineering.

title: Vítkovice Gearworks, další Světlíkova firma v úpadku

maintext:
Insolvenční návrh podala v srpnu brněnská společnost Wetag Invest a týkal se pohledávky za více než dva miliony korun. V úterý se k návrhu připojila i samotná firma Vítkovice Gearworks. Zatímco ale Wetag navrhl, aby soud firmu poslal rovnou do konkurzu, Vítkovičtí žádají povolení reorganizace. Konkurz by znamenal prakticky zánik firmy a rozprodej jejího majetku, přičemž výtěžek by se rozdělil mezi věřitele. Při reorganizaci by podnik dál fungoval podle reorganizačního plánu, který by schvalovali věřitelé a soud.
„Pro nás teď bude nejdůležitější jednání s největšími věřiteli, kterým budeme chtít předložit reorganizační plán. Domníváme se, že je zaujme, protože zakázková náplň se netýká jen letošního roku, jasně doložitelné zakázky máme i na rok 2017,“ řekla mluvčí Vítkovic Eva Kijonková. Jednání o způsobu řešení úpadku firmy soud nařídil na prosinec.
Společnost Vítkovice Gearworks je výrobcem atypických převodových skříní, ozubených dílů i kompletních pohonů pro různá průmyslová odvětví. Loni se dostala do ztráty 68,3 milionu korun, o rok dříve byla v zisku 31,3 milionu korun. Firma má nyní 180 zaměstnanců.
Věřitelé, kteří tak zatím neučinili, mají dva měsíce na to, aby přihlásili své pohledávky. Firma Vítkovice Gearworks při svém připojení k insolvenčnímu návrhu uvedla, že má celkem 414 věřitelů. Největším věřitelem je podle ní britská HSBC Bank s pohledávkami za téměř 158 milionů korun. K soudu své pohledávky už přihlásilo přes 50 věřitelů.
Své přistoupení k insolvenčnímu návrhu Vítkovice Gearworks zdůvodnily tím, že jejich podstatné obchody byly vázány na společnost Vítkovice Power Engineering, kterou soud poslal do úpadku v srpnu. Dalším důvodem byla nedůvěra, kterou po zahájení insolvenčního řízení projevili partneři firmy.
V úpadku je ještě jedna firma z koncernu: Vítkovice Envi. Všechny tři společnosti mají dohromady zhruba 1400 zaměstnanců a všechny zůstávají v provozu. Celá skupina Vítkovice Machinery Group zahrnuje přes 30 firem a zaměstnává asi osm tisíc lidí. V loňském roce měla skupina obrat zhruba 14 miliard korun a konsolidovaný zisk 479 milionů korun.
Přečtěte si rozsáhlý článek týdeníku Euro o situaci ve Vítkovicích:
Čtěte dále:


description: Evropská komise předložila nový návrh technických pravidel, která mají od června příštího roku zajistit v Evropské unii konec poplatků za roaming. Svou původní představu před dvěma týdny stáhla po ostré kritice ze strany spotřebitelských organizací, když se ukázalo, že používání mobilního telefonu v zahraničí bylo omezeno časovým limitem 90 dní. Měla to být obrana proti případnému zneužívání. Komise nyní tento problém navrhuje řešit přihlédnutím k místu, kde zákazník obvykle telefon používá.

title: Konec roamingu podruhé, tentokrát bez limitu. Evropská komise předložila nový návrh

maintext:
Už letos na jaře se poplatky za používání mobilních telefonů v jiné zemi EU snížily a od června příštího roku mají zmizet úplně. Shodly se už na tom členské země unie i Evropský parlament. První návrh technických pravidel, která to mají zajistit, nabídla komise začátkem září k diskusi s hlavními městy i regulátory a dalšími zainteresovanými stranami. Představa časového omezení roamingu na 30 dní v řadě a 90 dní celkem ale spustila tak ostrou kritiku, že předseda komise Jean-Claude Juncker po několika dnech nařídil materiál stáhnout a přepracovat.
90 dní jako pojistka
„Museli jsme tam zabudovat určité pojistky. Oněch 90 dní byl jen pokus, byl to jen návrh. Ale byla to zároveň snaha, jak se vyhnout zneužívání systému,“ vysvětloval místopředseda komise odpovědný za digitální trh Andrus Ansip. Připomněl, že průměrná cesta občana EU do jiné unijní země trvá 12 dní, a tak se pobyty nad 90 dní reálně týkají pouze velmi malého procenta zákazníků.
Přečtěte si o evropských protiteroristických opatřeních:
Evropa se dohodla na trestání podpory terorismu
Evropská organizace spotřebitelů (BEUC) konec úvah o zastropování bezplatného roamingu uvítala. Podle její ředitelky Monique Goyensové je ale také zásadní, aby dnes oznámená opatření neznamenala v praxi systematické kontroly zákazníků ze strany telefonních operátorů. Základem by podle ní měla být celková reforma trhu, po které by si firmy už navzájem neúčtovaly přemrštěné poplatky za roaming svých uživatelů.
Nová pravidla předpokládají, že zákazníci budou používat bez omezení SIM kartu země, ke které mají „dlouhodobou vazbu“. Operátorům umožní odhalovat možná zneužívání na základě kritérií jako je výrazně nižší domácí provoz ve srovnání s používáním mobilu v jiné zemi, dlouhá neaktivita SIM karty, která se jinak používá jen při roamingu, či nákup a používání více SIM karet jen pro roaming.
V takových případech budou podle návrhu moci operátoři zákazníka upozornit a poté si začít účtovat malý příplatek. Komise dnes navrhla maximálně 0,04 eura (1,08 Kč) za minutu volání, 0,01 eura (0,27 Kč) za textovou zprávu a 0,0085 (0,23 Kč) za každý MB datového přenosu.
Nová pravidla by měla být definitivně schválena v prosinci, až se k nim vyjádří členské země EU, mobilní operátoři i další zainteresovaní hráči na trhu.
O dalších záměrech Evropské unie čtěte více:
K osmnáctinám cesta vlakem po Evropě zdarma, navrhují europoslanci
Musíme lépe bránit evropské hranice, vyzvala Merkelová
Úkol bratislavského summitu: diagnóza EU


description: Nijak neřešíme, zda jde o muže či ženu, důležité je, zda zvládají své úkoly a jsou pro firmu přínosem

title: Žen v ICT přibývá

maintext:
Oblast ICT se mění. Ve spíše mužském odvětví přibývá žen, mění se i pracovní návyky. „Doba již nevyžaduje, aby zaměstnanci seděli daný počet hodin na svém pracovišti.
ICT je obor, který na zaměstnance klade mimořádné nároky, a tuto skutečnost je třeba respektovat“říká finanční ředitelka skupiny ICZ, předního dodavatele integrovaných softwarových řešení a aplikací na míru, Michaela Kovářová k aktuálním trendům.
* Firma, ve které působíte, je dodavatelem informačních technologií, systémů a služeb. Nejde spíše o mužský svět?
Ano, muži pochopitelně převažují, ale to mně osobně nijak zvlášť nevadí, nevnímám to jako překážku. Navíc mám dojem, že i v tomto ohledu se oblast ICT docela mění, kolegyň v rámci Skupiny ICZ potkávám poměrně dost, a to nejen v rámci podpůrných služeb, ale stále více v pozicích schopných projektových manažerek, analytiček a úspěšných obchodních manažerek. Nijak zvlášť ve skupině neřešíme, zda jde o muže či ženy, důležité je, zda zvládají své úkoly a jsou pro firmu přínosem. Nicméně věřím, že žen v oboru ICT bude stále víc.
* Jak obvyklé je být jako žena v takovéto pozici?
Je sice pravda, že se jedná často o mužský post, ale výjimkou nejsem, ve stejné pozici jsem ostatně působila již ve svých předchozích zaměstnáních. Nyní ale s tím rozdílem, že mám na starosti celou skupinu ICZ, která kromě mateřské společnosti zahrnuje i další firmy. Dříve jsem z pozice CFO lokální firmy reportovala do zahraničí, teď je břímě stanovování pravidel pro skupinu a vymáhání jejich dodržování na mně. V duchu se tak někdy omlouvám svým předchozím zahraničním šéfům, už vím, jak je to těžké. Nicméně tato pozice pro mne znamená velkou výzvu a možnost proniknout do oblastí, ve kterých obvykle CFO v dceřiné společnosti nepůsobí. Jsem ráda, že jsem tuto příležitost a důvěru v ICZ dostala, a doufám, že jsem přispěla a přispívám k zefektivnění činnosti a stálému zlepšování výsledků skupiny.
* Co obnáší vaše každodenní práce aco spadá do vaší kompetence?
Kromě řízení podpůrných složek skupiny ICZ čili zjednodušeně všeho, co není obchod nebo realizace, se zaměřuji na podporu a controlling projektů, řízení jejich rizik - čili rozhodování, kterého projektu se účastnit ajak co nejefektivněji eliminovat případná rizika. Finance jsou sice všude stejný obor, v ICT firmě zaměřené na realizaci dlouhodobých projektů však mají svá specifika. Skupina ICZ má jako jeden ze strategických cílů navíc průnik na zahraniční trhy. Řízení projektů na trzích mimo EU je velmi náročné jak z pohledu realizačního, tak z pohledu řízení všech souvisejících finančněprávních rizik. Každý trh a každý projekt je zkrátka jiný.
* Co děláte ve volném čase? Jak se odreagováváte od práce?
Obecně aktivním přístupem k životu. Ráda trávím čas s rodinou a kamarády, často cestujeme. Nejlepší místo je chata na Moravě, odkud pocházím a kde není ani stopa po signálu. Odpočinu si u dobré detektivky, v poslední době jsem přišla na chuť audio knihám. Hlavu se pokouším již několik let vyčistit i na golfu, protože pokud chcete hrát alespoň trochu dobře, musíte se plně soustředit jen na hru, na každou jednotlivou ránu. Ale hlavně se snažím trávit čas se svým synem, který mi neutuchající energií a nikdy nekončícími aktivitami poskytuje skutečně dokonalé odreagování od práce…
Finance jsou sice všude stejný obor, v ICT firmě zaměřené na realizaci dlouhodobých projektů však mají svá specifika.
O autorovi| Markéta Žižková, zizkova@mf.cz


description: Kampaň namířená proti jízdě vozítek segway vyšla Prahu minimálně na 400 tisíc korun bez DPH. Jde o částku, kterou úřad zaplatil za plakátovací místa, na kterých reklamní sdělení od srpna visí. Vyplývá to z informací, které poskytl mluvčí úřadu Vít Hofman. Kolik přesně stál návrh plakátů a jejich výroba, není jasné. Šlo prý o zhruba desítky tisíc korun. Vozítka ale po Praze dál jezdí.

title: Praha za kampaň proti segwayům utratila statisíce

maintext:
O zákazu jízdy dvoukolových vozítek v širokém centru Prahy rozhodlo vedení města v červenci. V ulicích ale stále chybí příslušné dopravní značky, zákaz tedy není vymahatelný. Jezdci jej nerespektují a metropolí dál jezdí bez omezení. Konkrétní termín, do kdy mají být zákazové značky osazeny, nebyl stanoven. Podle posledních informací tato situace potrvá pravděpodobně do listopadu. Asociace Segway ČR hodlá do té doby služby dál provozovat.
I přes nevymahatelnost zákazu se lidé v ulicích a MHD několik týdnů setkávají s plakáty hlásající heslo „segway no way“. Magistrát tím upozorňuje turisty na zákaz a možnou pokutu. Strážníci ale samotný provoz vozítek zatím pokutovat nemohou. Za umístění reklamy na 27 světelných poutačích zaplatil úřad jen za srpen 200 tisíc korun bez DPH. Dalších 108 tisíc bez DPH stál tisk a vyvěšení reklamy v metru a v tramvajích v období od poloviny srpna do poloviny září. Kampaň na letišti, která potrvá do listopadu, vyjde na 100 tisíc korun bez DPH. „Ve všech případech se jedná o zvýhodněné ceny. Běžné ceny jsou několikanásobně vyšší,“ uvedl Hofman.
Podle údajů z magistrátního jednání schválili radní zákaz bez náležité přípravy. Zatím totiž není jasné ani to, kdo a kolik zákazových značek vyrobí a kde přesně by měly být umístěny. Magistrátní skupina a Technická správa komunikací (TSK) teprve připravuje příslušný projekt. Instalace pevných dopravních značek tak může trvat řadu měsíců. Dočasným řešením by mohlo být přenosné značení. Takové značky se ale často stávají terčem vandalů, kteří je ničí nebo přemisťují. Radnice je navíc odmítají.
Zákaz Praze umožnila změna zákona o silniční dopravě, která definovala, co to je segway. Do té doby zákon na vozítka pohlížel jako na chodce. Na provoz vozítek, která si na cesty po památkách půjčují většinou turisté, si dlouhodobě stěžovali občané a radnice Prahy 1. Zákaz schválený radou se týká pražské památkové rezervace, celé Prahy 1, části Vinohrad, Žižkova, Prahy 4 a Smíchova, území Libně, Holešovic a Letné.
Přečtěte si také:
Regulace segwayů: půjčovny chtějí zrušení zákazu
Starosta Čižinský: Nechte Stalina být


description: V rozhovoru pro Českou televizi prezident Miloš Zeman jako obvykle oprášil několik svých myšlenkových perel. Včetně té, že by u nás zavedl povinnou volební účast, jíž jsme si naposled užívali za komunismu, kdy volební výsledky vypadaly jako volba vedení v hnutí ANO. Povinně se volilo třeba i v Nizozemsku, Rakousku nebo Španělsku, radši to ale zrušili. Volební právo zní v demokracii přece jen líp.

title: Budete mě volit povinně


description: Hackerský útok na Yahoo, který v horším případě může ohrozit plánovaný prodej do rukou Verizonu, má zřejmě svou příčinu. Podle současných i bývalých zaměstnanců firma dlouhodobě podceňovala zabezpečení.

title: Obří hackerský útok není náhoda. Yahoo bezpečnost nezajímala

maintext:
K útoku hackerů, který před dvěma lety naboural 500 milionů uživatelských účtů Yahoo, zřejmě vůbec nemuselo dojít. Podle svědectví šesti bývalých i současných zaměstnanců internetové společnosti pro New York Times docházelo k dlouhodobému zanedbávání zabezpečení.
Když před šesti lety hackeři provedli rozsáhlý útok na velké technologické společnosti, mezi nimi i na Google a Yahoo, zareagovaly obě zmíněné firmy zcela odlišně. Google vyhlásil heslo „Už nikdy víc“, najal stovky bezpečnostních pracovníků a celkově investoval do prevence před podobným útokem stovky milionů dolarů.
"Paranoici" bez peněz
Yahoo bylo podle výpovědí tehdejších zaměstnanců podstatně zdrženlivější a nechtělo se mu vynakládat velké množství prostředků na bezpečnostní nástroje, které by vedly ke složitějšímu a pomalejšímu přístupu k jeho službám. Tato neochota investovat se ještě zvýraznila v roce 2012, kdy vedení nad Yahoo převzala Marissa Mayerová, pro kterou byl prioritní vývoj nových produktů a úprava vzhledu stávajících služeb, například e-mailu.
Situace došla tak daleko, že členové bezpečnostního týmu Yahoo byli posměšně označováni jako „paranoici“. Jejich požadavky na větší investice do bezpečnosti byly většinou odmítnuty. Vedení společnosti se totiž obávalo, že nároky, které by vyvstaly v souvislosti se zvýšenou ochranou, by mohly odradit zákazníky od užívání služeb.
Yahoo však odmítá, že by se otázce bezpečnosti nevěnovalo dostatečně. Prostřednictvím své mluvčí Suzanne Philionové vzkázalo, že už v roce 2014 dalo na šifrovací technologie deset milionů dolarů a letos navýšilo investice do zabezpečení proti loňsku o šedesát procent. „Jsme si vědomi rizik, která hrozí našim uživatelům, a vždy se snažíme být o krok napřed, abychom je udrželi v bezpečí,“ tvrdí Philionová.
Její slova však příliš nekorespondují s faktem, že obrovský hackerský útok, který byl údajně financován vládou dosud blíže nespecifikované země, zaznamenalo Yahoo až po dvou letech. Navíc už rok před ním upozornil dnes známý whistleblower Edward Snowden, že Yahoo je častým terčem špionů.
Zlom mohl znamenat příchod Alexe Stamose, také v roce 2014, který se stal šéfem bezpečnostního oddělení. Zasadil se například o vznik týmů, které se pokoušely proniknout do systémů Yahoo a hlásily případné problémy. Pod jeho vedením navíc počítačoví inženýři přišli s vylepšeným bezpečnostním kódem. V té době už však bylo zřejmě pozdě, protože k hackerskému útoku už došlo. Stamos měl navíc četné neshody s Mayerovou, která mu odmítala navýšit rozpočet. Několik členů bezpečnostních týmů tak odešlo ke konkurenci, například k Applu či Facebooku. Nakonec je následoval i sám Stamos, který loni přešel právě k Facebooku.
Zatím není jasné, zda se krize kolem masivního narušení bezpečnosti Yahoo promítne do domluveného prodeje části aktivit do rukou Verizonu za 4,83 miliardy dolarů (116,5 miliardy korun), který byl po vleklém aukčním procesu dojednán v červenci. Pro Mayerovou je v každém případě nachystaný zlatý padák ve výši 44 milionů dolarů.
O situaci v Yahoo dále čtěte:
Zlaté padáky v Yahoo. Manažeři dostanou 90 milionů dolarů
Verizon dá 4,8 miliardy dolarů za jádro Yahoo
Yahoo před prodejem vykázalo další velkou ztrátu


description: Hlasování Velké Británie o brexitu z Evropské unie má nakročeno k tomu, aby se stalo největší ne událostí roku.

title: Přijatelně drahý brexit Bude se mít britský dělník po opuštění Evropské unie lépe?

maintext:
Kromě slabší libry a nižších britských úrokových sazeb nemělo referendum dlouhodobější dopad. S finančními trhy to na pár týdnů zatřáslo, ale už se zotavily. Spotřebitelské výdaje zůstaly na svém. Překvapivější ale je, že stabilní zůstaly i investice, i přes nejistotu ohledně budoucích obchodních vztahů s Evropskou unií. Byly obavy z nákladů brexitu přehnané?
Ne tak docela. Velká Británie skutečně může kvůli brexitu podle odhadů přijít o dvě až tři procenta HDP. Ale ztratila by je kvůli odchodu země z jednotného evropského trhu, nikoli kvůli původnímu hlasování o opuštění EU. A to může zabrat delší dobu.
Protáhne-li se odchod na deset let, budou se dopady načítat postupně.
Ročně by průměrná ztráta ekonomiky Velké Británie mohla činit zhruba 0,2 až 0,3 procenta HDP.
Pro zemi by to byla dobrá zpráva.
Slabší měna může přispět k tomu, že Velká Británie bude profitovat z vyšší exportní konkurenceschopnosti. A brexit zmírní i další faktory. Za posledních deset let si země vypěstovala nevídanou specializaci ve finančních službách. V polovině 90. let měl vývoz zboží třikrát větší váhu než vývoz služeb a většina britského vývozu mířila do Evropské unie. Dnes Velká Británie vyváží hlavně služby a většina míří na neevropské trhy.
Finanční problém
Výsledkem je, že vnitřní trh se zbožím je dnes ve Velké Británii mnohem méně důležitý než v ostatních zemích Evropské unie. Přidaná hodnota v britském vývozu zboží do EU se podílí na HDP jen z pěti procent - několikrát méně než třeba v Německu. Vývoz Británie mimo Evropu pak tvoří asi sedm procent HDP.
Země se navíc ani nemusí bát, že nebude schopna vyvážet do EU služby, které v současnosti tvoří asi 40 procent celkového britského vývozu služeb, protože vnitřní trh EU má už nyní daleko k otevřenosti. Je tady ale jedna výjimka: finanční služby. A to je problém.
Dnes finanční služby tvoří asi třetinu veškerého britského vývozu služeb a dvě třetiny celkového přebytku služeb, jímž Británie platí za schodek zboží. Za úspěch tohoto odvětví vděčí aspoň částečně svému členství v EU. Specializace britské ekonomiky začala, když se v 90. letech liberalizovaly kapitálové toky. Tento proces urychlilo zavedení společné měny, která spolu s odstraněním překážek pro mezinárodní kapitálové toky a globálním úvěrovým boomem podpořila koncentraci velkoobchodních finančních služeb v londýnské City.
Finanční sektor má přirozený sklon se shlukovat na jednom místě a Londýn, kde se mluví anglicky, právní systém je pružný, trh práce flexibilní a regulatorní rámec relativně mírný, nabízel rozsáhlé výhody. Přidejme ktomu evropský systém bankovních pasů, který umožňuje londýnským bankám prodávat služby přímo v celé EU, a růst finančního sektoru londýnské City dává perfektní smysl.
Faktem je, že většina výhod, které z Londýna udělaly středisko finančních služeb, zůstane i po brexitu. A ztrátu bankovního pasu může kompenzovat vytvoření dceřiných firem v EU, jako třeba v Dublinu, Frankfurtu či Paříži.
Londýnské odvětví finančních služeb tak může přežít brexit, i když nebude asi tak dynamické.
Brexitový paradox
Británie bude muset zřejmě změnit svůj růstový model, nezávisle na tom, co si s EU vyjedná. Mezi jiným bude muset oživit zpracovatelský průmysl. Vzhledem k pozvolnému skomírání britského průmyslu je to lehčí říct než provést. Když země vybalancovat svou ekonomiku nedokáže, mohou dlouhodobé náklady brexitu dramaticky převýšit současné odhady.
Rozvoj odvětví finančních služeb, které vytváří málo pracovních míst, ale velmi dobře placená, přispěl ke zvyšování příjmové nerovnosti, o níž se v Británii diskutuje mnohem více než v EU. A nerovnost má svůj podíl na rozšíření frustrace z globalizace a z takzvaných vládnoucích elit, která přispěla k vítězství zastánců brexitu.
V tomto smyslu vedl jeden z největších hospodářských přínosů britského členství v EU občany Velké Británie k tomu, aby evropský projekt odmítli.
Otázka zní, zda změny, které s sebou brexit nutně ponese, budou pro britské dělníky tak prospěšné, jak kampaň na opuštění EU slibovala. Odpověď zatím neznáme.
Británie bude zřejmě muset změnit svůj růstový model, nezávisle na tom, co si s EU vyjedná.
O autorovi| Daniel Gros, Autor je ředitelem bruselského think tanku Centre for European Policy Studies


description: Pražský radiový systém Tetra může odposlouchávat i laik. Kdokoliv se tak může dozvědět, pro koho a kam jede pražská záchranná služba, co řeší Technická správa komunikací či co dělají strážníci městské policie. Na problém s děravou komunikací upozornili piráti. „Víme o tom, řešíme to,“ říká primátorka Adriana Krnáčová (ANO).

title: Krnáčová: Děravý radiový systém řešíme

maintext:
Podle předsedy krajského sdružení pirátů Ondřeje Profanta jde o bezpečnostní riziko obřích rozměrů. Kdokoliv se může nabourat do dopravního značení a například navést řidiče v pražských tunelech do protisměru. „V případě teroristického útoku by mohli teroristé odposlouchávat pokyny, které dostává městská policie od policie státní. Je skandální, že komunikační systém za 700 milionů není řádně zabezpečený,“ upozorňuje Profant.
Primátorka jeho slova nezlehčuje, v minulosti podle ní město útokům na radiový systém čelilo a magistrát podal několik trestních oznámení. „Bohužel, když se celý systém stavěl, tak nikdo z uživatelů této radiové sítě nepřemýšlel nad bezpečností, takže skutečně provoz neběží šifrovaně,“ vysvětluje Adriana Krnáčová.
Současné vedení města už má připravenou novou koncepci zabezpečení a chybu chce napravit. „V řádu dvou let síť zabezpečíme,“ míní Krnáčová. Půjde podle ní o poměrně nákladnou ale důležitou investici. Cena by se mohla vyšplhat až k částce bezmála sto milionů korun. A úprava by mohla dle primátorky narazit ještě na jeden problém, kvůli licencím může městský systém upravovat pouze jedna firma, která má od výrobce povolení pro Českou republiku, takže pražskou radnici čeká jednání bez veřejného upozornění.
Problému s radiovým systémem si je vědomá i městská policie, podle mluvčí Ireny Seifertové se na jeho řešení za pomoci odborníků spolupodílí. „Urychlení celého procesu nebo zajištění odpovídajících opatření však nejsou v samostatné kompetenci městské policie,“ dodává Seifertová.
Piráti chtěli upozornit na problém už dříve na jednání výboru pro bezpečnost, který se ale nakonec nesešel pro nezájem jeho členů. Proto přímo oslovili radního Libora Hadravu (ANO), primátorku Krnáčovou a příslušný odbor magistrátu. „Cestu zveřejnění díry v systému jsme zvolili proto, že nevěříme, že se bezpečnostní problém dá řešit tím, že se ututlá, a protože chceme, aby město začalo problém skutečně řešit. Od té doby, kdy jsme na problém úředníky upozornili poprvé, už uplynulo půl roku a problém trvá,“ míní Profant.
Dále čtěte:


description: Pražský hrad obdržel písemné zdůvodnění rozsudku týkajícího se sporu o výroky prezidenta Miloše Zemana o Ferdinandu Peroutkovi. Hradní úředníci podle mluvčího Jiřího Ovčáčka text studují a další postup oznámí příští týden. Pro zveřejnění omluvy nyní Hradu plyne sedmidenní lhůta. Soudce Tomáš Novosad v rozsudku uvedl, že při použití sportovní terminologie dopadl spor remízou.

title: Právníci hradu studují rozsudek ve sporu o Peroutku

maintext:
Odvolací soud Kanceláři prezidenta republiky přikázal, aby se omluvila vnučce Ferdinanda Peroutky Terezii Kaslové za to, že Zeman novináře opakovaně označil za autora článku „Hitler je gentleman“.
Soudce v rozsudku, jehož celé znění uveřejnil server echo24.cz, uvedl, že bylo nespravedlivé a absurdní přikazovat omluvu, pokud by existující název článku byl slovně jiný, ale obsahově totožný, nebo pokud by například obsahově srovnatelný výrok veřejně zazněl přímo z úst Peroutky. „Nic takového ovšem též nebylo žalovanou (stranou) prokázáno, a proto je nutno uzavřít, že tímto výrokem prezidenta bylo neoprávněně zasaženo do osobnostních práv Ferdinanda Peroutky,“ píše se v rozsudku.
Hrad se naopak nemusí omlouvat za tvrzení, že Peroutka napsal „nemůžeme-li zpívat s anděly, musíme výti s vlky“, ani za Zemanovu úvahu o fascinaci intelektuálů zrůdným učením.
Podle soudu sice nebylo prokázáno, že by Peroutka přímo takový výrok napsal, ale po Mnichovské dohodě zveřejnil názory, které mu obsahově odpovídají. Odkazuje na článek „Nový poměr k Německu“. „Odvolací soud je dalek toho, aby sám kriticky hodnotil či odsuzoval tyto Peroutkovy autentické výroky, chápe frustraci národa a jeho elit po mnichovské zradě, ovšem nemůže tyto výroky pominout, tvářit se, že neexistují,“ uvedl soudce.
Peroutkova slova podle něj obsahově odpovídají Zemanovu druhému výroku o andělech a vlcích, který je tak ve své podstatě pravdivý. Nebylo jím zasaženo do osobnostních práv Peroutky a nelze za něj žádat jakoukoli satisfakci, míní soud. Stejně tak považuje za oprávněný výrok o fascinaci zrůdným učením a odkázal na Peroutkův článek „Dynamický život“, v němž vypočítává Hitlerovy úspěchy.
Svoboda projevu se podle rozsudku vztahuje nejen na informace nebo myšlenky přijímané příznivě nebo považované za neškodné či nedůležité, ale rovněž na ty, které jsou nepříjemné, šokují či znepokojují. „Osoby veřejného zájmu si musí být vědomy (a jistě jsou), že veřejnost bude sledovat pod drobnohledem jejich chování a dílo i po jejich smrti, přičemž mohou být (stejně jako za života) vystaveni nejen chvále, ale i kritice,“ uvedl soudce.
Peroutkova vnučka Kaslová u některých článků argumentovala tím, že jejich části mohly být myšleny ironicky. Soud připustil, že to může být případ článku „Dynamický život“, ovšem ironie v něm jednoznačně neplyne ani ze změněné typografie, použité relevantní interpunkce nebo z kontextu. „U zbylých dvou článků (Nový poměr k Německu a Češi, Němci a židé) by pak vzhledem k jejich obsahu ironické vyznění vůbec nedávalo smysl a nijak se z nich nepodává,“ dodal k této námitce soudce.
Kancléř Vratislav Mynář minulý týden řekl, že Hrad bude rozsudek soudu respektovat a omluvu zveřejní. Potřebuje k tomu ale písemné zdůvodnění rozsudku, z něhož bude jasné, kdo má za Kancelář prezidenta republiky omluvu podepsat.
Zeman podle Ovčáčka rozhodnutí soudu přivítal. Mynář soudní verdikt označil za vítězství Hradu.
Dále čtěte:
Za „gentlemana“. Hrad se musí omluvit Peroutkově vnučce
Zeman se postavil za Babiše: Nebraňme podnikatelům v politice


description: Pražský zastupitel za piráty Adam Zábranský podal dvě správní žaloby na České dráhy. Dopravce mu odmítl poskytnout dokumenty vzešlé ze spolupráce s někdejší místopředsedkyní hnutí ANO a bývalou starostkou Prahy 10 Radmilou Kleslovou. Podle Zábranského je to v rozporu se zákonem o svobodném přístupu k informacím. O žalobě informoval vedoucí mediálního odboru pirátů Mikuláš Ferjenčík. České dráhy o žalobách zatím nemají informace, sdělil mluvčí Petr Šťáhlavský.

title: Piráti žalují České dráhy. Kvůli Kleslové


description: Bezpečnostní složky mohou znovu zavést kontroly na hranicích do pěti hodin od jejich vyhlášení. Ukázalo to dnešní společné cvičení policie, armády a celníků na hraničních přechodech se Slovenskem, kde se namátkové kontroly dělaly. Cvičení ukázalo, že v některých odlehlých oblastech na zelené hranici je problém s nedostatečným rádiovým spojením. Spolupráce jednotlivých bezpečnostních sborů byla úspěšná.

title: Zavedení kontroly hranic může trvat pět hodin, ukázalo cvičení

maintext:
Při cvičení podél slovenských hranic byl na základě fiktivního rozhodnutí vlády vyhlášen první, nejpřísnější stupeň kontrol. Střeženo bylo víc než 250 kilometrů zelené hranice a také 16 hraničních přechodů. Do akce se zapojilo 300 policistů, 140 vojáků a 30 celníků.
Podle policejního prezidenta Tomáše Tuhého si bezpečnostní složky chtěly vyzkoušet koordinaci a vzájemnou komunikaci při zavedení hraničních kontrol. Hlídky se pohybovaly i mimo hraniční přechody na zelené hranici. „Dnešní cvičení ukázalo, že jsme schopni našim úkolům dostát a k tomu je účinně koordinovat s dalšími bezpečnostními sbory a armádou,“ uvedl Tuhý. Při cvičení policisté zadrželi dva lidi, kteří byli v celostátním pátrání, a jednoho člověka, který řídil navzdory zákazu.
Cvičení mělo také druhou část, která se týkala jen policie. Zavedla namátkové kontroly na 11 hraničních přechodech, v jejichž blízkosti se nacházejí uprchlická zařízení. Policisté si chtěli vyzkoušet situaci, že by se běženci chtěli masově přesunout do Česka. O možnosti, že by se neúspěšní žadatelé o azyl v Německu mohli pokusit odejít do okolních zemí, mluvil na konci července ministr vnitra Milan Chovanec (ČSSD). „Opatření nepotvrdilo zvýšený tok žadatelů o azyl z německých a rakouských azylových zařízení na území České republiky,“ uvedl Bocán
České ozbrojené složky v loňském a letošním roce nacvičovaly ochranu hranic několikrát. Na hranicích s Rakouskem simulovaly situaci příchodu většího množství uprchlíků. Zaměřily se na kontroly běženců a fungování registračních míst. Vojáci také prověřovali dojezdové časy k hranicím pro případ nenadálé krize.
Podle Tuhého by se podobné cvičení mělo ještě letos uskutečnit podél hranic s Německem. V příštím roce je v plánu u hranic s Polskem, kde se zatím jako u jediného ze sousedních států nekonalo. „Přestože vnímáme pokles nelegální migrace o 40 procent, je potřeba se na různé rizikové situace připravovat,“ dodal Tuhý. Česká policie zavedla kvůli migrační krizi namátkové kontroly na hranicích v polovině loňského června. K dnešku při nich zadržela přes 3700 migrantů, drtivou většinu z nich ještě v loňském roce.
Dále čtěte:
Cvičení kvůli migraci: policie hlídá hranice
Počet žádostí o azyl v EU stoupl o šest procent, Česko neláká
Do Evropy letos zatím přišlo o 42 procent méně uprchlíků než loni


description: Poslanci KSČM předložili tento týden ve Sněmovně návrh ústavního zákona o referendu, v němž by občané ČR rozhodovali o vystoupení České republiky ze Severoatlantické aliance. Návrh zdůvodňují například tím, že NATO vyvolává vojenské napětí v Evropě a zpronevěřuje se zásadám i smyslu, pro který tato organizace vznikla. Požadavek na zrušení NATO nebo alespoň na vystoupení z něj měla strana už ve svém volebním programu pro minulé sněmovní volby.

title: Komunisté předložili návrh referenda o vystoupení z NATO

maintext:
„Protože se prokázalo, že NATO neplní úkoly, které má, například tím, že není schopné chránit vnější schengenskou hranici,“ řekl k důvodům pro předložení návrhu předseda KSČM Vojtěch Fillip.
Pokud by občané vystoupení z NATO podle navrhovaného zákona neschválili, mohlo by se referendum opakovat nejdříve po dvou letech. „Jsou to právě občané, kteří by měli rozhodovat o tom, zda chtějí, aby se Česká republika podílela na činnosti, která nemá nic společného se zásadami zakotvenými v Severoatlantické smlouvě, zda chtějí, aby se Česká republika podílela na ohrožování mezinárodního míru a bezpečnosti, především na ohrožování míru v Evropě a na zcela nesmyslném stupňování válečné hrozby v Evropě zejména ze strany USA jakožto zakladatele NATO, čehož jsme svědky v poslední době,“ stojí v důvodové zprávě k návrhu.
Kriticky se k návrhu vyjádřil předseda Sněmovny Jan Hamáček (ČSSD). „Členství v NATO a EU pokládám za základní pilíř naší bezpečnosti. Jakékoli zpochybňování našeho členství či dokonce snaha o vystoupení z těchto organizací je podle mého názoru obrovský hazard,“ sdělil.
KSČM již dříve oznámila, že chce kampaně pro říjnové senátní a krajské volby využít k šíření petice, k jejímž požadavkům patří referendum o vystoupení ČR z NATO a zákaz případného vyslání českých vojáků na hranice s Ruskem.
Návrh komunistů nejprve dostane k posouzení vláda. K projednání na plénu Sněmovny se dostane až na některé z dalších schůzí Sněmovny. Ve Sněmovně už je návrh ústavního zákona o referendu o vystoupení z EU, který loni v říjnu předložili poslanci Úsvitu. K jeho projednání se Sněmovna nedostala.
Dále čtěte:
Ruská propaganda proniká do české sněmovny
Migrace, brexit a ABBA. Zeman zpíval Guardianu


description: Společnost Industry Innovation zbrojaře a průmyslníka Jaroslava Strnada získala firmu Kovosvit MAS ze Sezimova Ústí, která má finanční problémy. Chce udržet výrobu i zaměstnance.

title: Zadlužený Kovosvit získal zbrojař Strnad

maintext:
Potvrdila se tak dřívější zpráva týdeníku Euro. Donedávna byla ve hře varianta, že Kovosvit MAS převezme finanční skupina Nordic Investors, která již zadlužené firmě půjčila na výplaty.
„I přes velmi obtížnou situaci firmy uděláme vše pro splnění jejích závazků vůči zaměstnancům, dodavatelům a ostatním partnerům. Stejně jako v jiných případech, i zde je naším cílem zachránit tradiční průmyslový podnik, který je významným zaměstnavatelem v jihočeském regionu,“ řekl dnes Strnad Hospodářským novinám.
Předseda podnikových odborů Kovosvitu Jiří Ryzka hodnotí situaci pozitivně, ačkoliv oficiálně zatím nic neví a informace má pouze z médií. „Každopádně jsme věděli, že jednání o koupi probíhají. Pokud je to pravda, pak je to pro Kovosvit dobře. Podnik i lidi v něm potřebují stabilizaci. Toho by nový majitel mohl dosáhnout,“ řekl Ryzka.
Mluvčí největší české zbrojařské skupiny Czechoslovak Group, která patří Strnadovi, Andrej Čírtek odmítl situaci komentovat.
Strnad získal Kovosvit, který se pod vedením svého majitele Františka Komárka dostal do velkých finančních problémů, po tvrdém vyjednávání, píše server. Dalším zájemcem, který s Komárkem jednal, byla investorská skupina Nordic Investors, kterou vedou dva bývalí advokáti Tomáš Otruba a Jan Petřík. Skupina Nordic Investors koncem srpna Kovosvitu pomohla překlenovacím úvěrem. Kovosvit měl již zablokované účty a chyběly i peníze na výplaty pro zhruba 770 zaměstnanců.
Od konce srpna vede Kovosvit nový manažerský tým. Bývalý ředitel Blahoslav Fajmon rezignoval. Společnost momentálně dluží zhruba 700 milionů korun. Problémy jednoho z největších zaměstnavatelů na jihu Čech vyšly najevo přibližně v polovině srpna.
Kovosvit je již pátou letošní akvizicí Jaroslava Strnada. Od ledna do Czechoslovak Group přibyl český výrobce radarů firma Retia, většinový podíl ve výrobci hodinek Prim firmě Elton Hodinářská nebo mošnovské opravně letadel Job Air Technic. Na jaře také koupil od indických majitelů zkrachovalého výrobce nákladních vozů Avia, kterého se pokusí vzkřísit.
Dále čtěte:
Strnad směřuje výrobu tradičních značek na Slovensko
Servis pro Pandury obstará Strnadova Czechoslovak Group


description: Americké ministerstvo spravedlnosti požaduje po největší německé bance Deutsche Bank, aby zaplatila 14 miliard dolarů (337 miliard korun) za urovnání obvinění kolem prodeje hypotečních cenných papírů. Oznámila to dnes banka a dodala, že takto vysokou částku zaplatit nehodlá.

title: Tvrdé dozvuky krize pro Deutsche Bank. USA chtějí 14 miliard dolarů

maintext:
„Jednání teprve začínají. Banka očekává, že povedou k podobnému výsledku jako v případě jiných bank, které se dohodly na urovnáních za výrazně nižší částky,“ uvedla německá firma.
Rozhovory o urovnání pravděpodobně potrvají několik měsíců. Pokud by Deutsche Bank nakonec skutečně musela zaplatit 14 miliard dolarů, znamenalo by to značnou zátěž pro její finance a zřejmě by to vedlo k dalšímu poklesu důvěry investorů v tento podnik, napsala agentura Reuters.
Deutsche Bank je jednou z řady finančních institucí vyšetřovaných americkými úřady kvůli praktikám při prodeji hypotečních cenných papírů před vypuknutím světové finanční krize. Americká vláda banky viní z toho, že poskytovaly investorům zavádějící informace o kvalitě těchto cenných papírů.
V roce 2014 například ministerstvo spravedlnosti vyzvalo americkou banku Citigroup, aby za urovnání obvinění kolem prodeje hypotečních cenných papírů zaplatila 12 miliard dolarů. Nakonec se obě strany dohodly na částce sedm miliard dolarů. Doposud největší částku za urovnání takovýchto obvinění zaplatila Bank of America, a to 16,55 miliardy dolarů.
Dnešní propad akcií Deutsche Bank:
Přečtěte si komentář o problémech německé banky: Deutsche Bank neví, co dál
Čtěte více:


description: Okolí stanice metra Ládví v Praze 8 dostane novou podobu. Radnice chce náměstí přiblížit občanům, mobiliář, osvětlení i zeleň umožní variabilitu prostoru. Bude tam moci být tržnice, ale i park. Revitalizace nečeká ale pouze Ládví, hlavní město si chce nechat vypracovat urbanistické studie na okolí dalších sedmi stanic metra, a to na všech třech linkách.

title: Ládví dostane novou podobu

maintext:
Praha 8 revitalizaci rozdělí do dvou etap, a to z důvodu, aby náměstí bylo i po dobu úprav otevřejné veřejnosti. Radnice si díky tomu také může rozložit financování stavby na delší období. Cenu úprav odhaduje na 1,7 milionu korun. Do konce roku 2017 by měla být dokončena první etapa revitalizace.
„V tuto chvíli máme vybraného zpracovatele projektové dokumentace a do konce letošního roku by měly být dokončeny projektové přípravy a získána všechna nezbytná povolení,“ sdělil serveru Euro.cz zastupitel a předseda komise pro životní prostředí Vít Céza. Se zahájením stavebních prací počítá radnice na jaře 2017. Dokončení druhé etapy odhaduje Praha 8 na podzim roku 2018.
Náměstí získá nové povrchy, mobiliář, vodní prvek i zeleň, tedy stromy a trvalky. „Vedle nových prvků bude velice důležitým výsledkem také odstranění řady bariér a zlepšení prostupnosti,“ míní Céza. Do hledání toho, jak by mělo nové náměstí vypadat, radnice zapojila i občany. Kritéria následně městské část stanovila i na základě výsledků studentské urbanisticko-architektonické soutěže, kterou kvůli tomu uspořádala.
Metro budoucnosti
Zadání urbanistických studií na okolí dalších stanic metra má do poloviny letošního prosince připravit na popud hlavního města Institut plánování a rozvoje (IPR). Praha si také nechala od IPR vypracovat dokument, který prioritně řeší stav a budoucnost 11 stanic metra. Materiál by měli podle ČTK v úterý projednat pražští radní.
Mezi sedmi prioritními stanicemi jsou na trase A Skalka, na trase B Luka, Lužiny, Hůrka a Černý Most a na trase C Háje a Ládví. IPR má kromě zadání pro urbanistické studie městu předložit harmonogram a rozpočet pro jejich zpracování. Ve spolupráci s dopravním podnikem pak má vypracovat návrh postupu úprav vybrané stanice včetně navržení modelu spolupráce se soukromým investorem. V Praze je celkem 61 stanic metra.
Dále čtěte:


description: Jen měsíc po tom, co vyplavaly na povrch zprávy o samovolném vzplanutí baterií u chytrých telefonů Samsung Galaxy Note 7, má jihokorejský elektronický gigant další problém. Američtí regulátoři ve středu vydali bezpečnostní varování před dalším jeho výrobkem. Tentokrát jde o pračky, jejichž náhlé exploze nahlásilo hned několik zákazníků.

title: Další rána pro Samsung: po mobilech explodují i pračky


description: Senátor Jan Veleba sedl do traktoru v a vyrazil zastavit uprchlíky, Českou televizi a zkorumpované intelektuály

title: JENDA UŽ JEDE

maintext:
Jana Velebu, senátora a šéfa Strany práv občanů (SPO), jíž radši odebral své jméno i Miloš Zeman, ve volební kampani určitě nepřehlédnete. Bývalý zemědělec, šéf Agrární komory, blízký přítel i velký obdivovatel prezidenta a také milovník venkova brázdí Vysočinu ve velkém červeném zetoru, své celoživotní lásce. „Zvelebíme Vysočinu“ má napsáno na straně vleku, který táhne za sebou.
„Dvacátého prvního srpna 1968jsem byl ještě jako student na brigádě v Zetoru, v 80. letech tam vyráběli 28 tisíc traktorů ročně“říká mi devětašedesátiletý Veleba ráno na náměstí v Novém Městě na Moravě, odkud startuje svou spanilou jízdu. Ta obsahuje 19 etap s celkovou délkou tři tisíce kilometrů a skončit má až zvolením Veleby do krajského zastupitelstva Vysočiny. Bude to fuška: Zetor Crystal 160 má maximálku 42 kilometrů za hodinu a senátor v něm už dlouhou dobu neseděl, takže jeho jízda zrovna nepřipomíná formuli 1.
„Jinak z mé strany to není póza, vystudoval jsem tehdejší Vysokou školu zemědělskou v Brně, obor mechanizace zemědělství. Za volantem různých typů zetorů jsem strávil mnohé prázdniny a jeden takový, Zetor 3511, rok výroby 1971, mám na chalupě“napsal mi Veleba těsně před startem své kampaně. Vůbec o tom nepochybuji: celou svou politickou kariéru hájí venkov, podle něj poslední oázu zdravé morálky. A nejen on miluje Zetor. „Hlavně je to česká výroba“ opakuje mi několikrát jeho pomocník a vodič během jízdy.
Zastavím to perpetuum mobile
„Jendo, chceš mikrofon?“ ptá se Veleby člen jeho volebního týmu, který jako by celý esteticky vypadl z venkovských filmů Zdeňka Trošky. Ostatně ne náhodou: Veleba má Trošku rád nejen za jeho filmy, ale i jako „umělce, znalce lidské duše venkovského člověka a vlastence“. A rád se o tom - stejně jako o mnohých jiných věcech - rozepíše na Facebooku, svém novém velkém útočišti, kde neplatí žádná pravidla.
„Chci mikrofon“ odpovídá Veleba, jejž akce Ligy proti rakovině odsoudila do horního cípu náměstí, kde kromě nás skoro nikdo jiný nechodí. „Dneska je tady na náměstí historická chvíle, protože tady dnes začíná předvolební kampaň… Historická chvíle proto, že máme dobrý tým a oslavíme úspěch… A narušíme stojaté vody, kdy na kraji vládne jedna strana,“ říká Veleba na náměstí svému týmu a kandidátům.
Jeho kampaň sice připomíná Troškovy filmy bez venkovského sexu, udělat z něj ale populistického nativistu hájícího nevzdělané burany by byla chyba. Za SPO kandiduje i šéfka banky v Jihlavě, primářka neurologického oddělení třebíčské nemocnice, IT specialista, právník nebo mladý podnikatel - ti všichni cítí, že právě Veleba hájí jejich názory. Anebo vysoký generálmajor ve výslužbě Hynek Blaško, který na mítink dorazil na motorce celý v koženém.
I on se nedávno rozpovídal v médiích.
Kromě naší vlasti hájil před NATO i Rusko a také Donalda Trumpa. „Dovedete si představit ženu včele nejmocnějšího státu světa po zkušenostech s nejmocnější ženou Evropy?“ položil generál v Parlamentních listech rétorickou otázku. Právě téma imigrace je pro Velebu stěžejní, i proto se do krajských voleb spojil se řvounem Tomiem Okamurou. Ten na uprchlíky a muslimy přesedlal z „bordelu“ jménem Česko a také z Romů. Prostě se začali líp prodávat.
„Na jaře bude druhá vlna imigrace,“ vykrádá Veleba na náměstí Zemana. „Ale budeme dělat i krajská témata, jako je třeba dopravní obsluha. Tady je 704 vesnic, ale většina silnic je ve špatném stavu. Všechno to souvisí i s tím, aby tady zůstávali mladí lidé a vzdělanost,“dodává. Těžko říct: o vzdělanosti, mladých ani silnicích se od Veleby na Facebooku moc nedovíte, i když tady o nich místo migrace uslyšíte od místních, kteří pracují i za 10 tisíc korun měsíčně v hotovosti. Spíš se od něj dočtete 0 Zemanovi, migrantech nebo muslimech.
A také o České televizi, jež se senátorovi už dlouho válí v žaludku jako valník starých knedlíků. „Chceme zrušení koncesionářských poplatků pro zdravotně postižené a seniory. Česká televize by konečně byla přinucena hospodařit, protože to je perpetuum mobile, které nikdo nekontroluje,“ pokračuje Veleba. A dojde samozřejmě i na Zemana, společně s migrací jeho jediné skutečné téma.
Hanobení prezidenta dělá z Veleby, jinak v podstatě klidného člověka, zlého pana Hyda, co musí i v noci na Facebook.
Naposled mu nedala spát kritika, kterou na adresu prezidenta směroval vysoký bafuňář OSN. „Na to nemám slov, zarazilo to 1 odpůrce Miloše Zemana. Tady se ukazuje jediná věc, že má Zeman pravdu,“uzavře senátor svůj jednodušší logický kruh, než nastartuje traktor.
Rád to mám v ruce
„Když držím volant, tak se cítím jistěji,“ usmívá se na mě Veleba, než mu traktor chcípne při prvním pokusu o rozjetí.
Sedím vedle něj na sedátku pro spolujezdce a oba nás přes čelní sklo spaluje horké letní slunce. „Jsem rád, že jde teď Zetor znovu nahoru, i když už dělají méně traktorů.
Důležité je, že se zachránil. Bral jsem kvůli turné několik zkušebních jízd, ale tohle je nový typ, na kterém jsem nikdy nejezdil,“ vysvětluje, zatímco nás vedle sebe zvenku fotí fotografové. Vypadat jako dvojka kandidátky SPO nebyl tak docela můj původní záměr. Útlá kabina traktoru sbližuje, a tak se Veleby ptám na několik naléhavých věcí. Například jak řídí Českou televizi Evropská unie? „V naší zemi existuje organizace, která každý měsíc vybírá od občanů 135 korun, nikdo ji nekontroluje a její činnost ovlivňují pokyny a direktivy ze zahraničí a Sobotkova vláda. Ptáte se, kdo to je? Je to Česká televize! Není naše, řídí ji pokyny Evropské unie a úzká skupina politiků.
My ji pouze platíme. Ročně přes šest miliard korun… Nechceme už poslouchat prolhané politicky korektní pohádky o nešťastných islamistech, kteří vraždí Evropany z deprese a v psychické tísni. Nechceme poslouchat zkorumpované a hloupé politology, kteří melou o multikulturní Evropě. Odmítáme cenzuru nepohodlných lidí a názorů a informací,“ napsal Veleba na Facebooku.
„To si neuvědomuju. To jsem se asi špatně vyjádřil,“ diví se teď. Ve skutečnosti mu samozřejmě nejde o hospodaření ČT, protože ani netuší, o kolik peněz celkem by veřejnoprávní televize přišla, kdyby poplatky přestali platit senioři a zdravotně postižení; ví jen, že na Vysočině by to bylo „asi 80 milionů korun“.
Veleba bojuje za to, aby byl častěji v televizi, protože si prý vůbec nepamatuje, kdy tam byl naposled. „Není to pocit, ale jsem přesvědčen, že Česká televize neplní svou veřejnoprávní funkci. Není nestranná. Zejména zpravodajství nikdo nechce.
Dostávají v něm prostor pořád ti stejní lidé,“ myslí si.
Krátce před svým traktorovým turné si také veřejně popovídal s Okamurou o tom, jaký „výprask“ dostala při své nedávné návštěvě v Praze německá kancléřka Angela Merkelová. Jaký výprask, ptám se. „Mně to tak připadalo, protože kam se vrtla, tam proti ní bylo veřejné mínění,“ odpovídá Veleba. Pravda je, že proti Merkelové v Praze demonstrovala asi stovka lidí, zatímco stejný počet manifestoval sympatie k ní. „Víte, já jsem z jiného těsta než Okamura, ale program máme stejný. On možná použil z 90 procent program Miloše Zemana,“ dodává senátor. Konečně je to venku.
A jak chce Veleba z krajů zastavit nelegální migraci, když to nedokáže ani celá EU? Traktorem? „Když se dostaneme do zastupitelství aspoň v osmi krajích, tak už to bude určitá síla na to, abychom změnili legislativu. EU se začíná drolit. Zlobí skupina V4 a stavějí se zdi. Model EU je takový, že o nás rozhodují nikým nevolení úředníci,“ říká Veleba. Tak tedy znovu: jak to chce změnit z krajů, jichž se tato legislativa netýká a kde jsou jedinými uprchlíky místní, co prchají za lepším životem do Prahy nebo na Západ?
„Heledte, my se teď musíme zkonsolidovat…
Takže bych na příští zastávce nechal nastoupit vodiče,“ odpovídá mi senátor, zatímco mu v kopci vypadne rychlost. Jinými slovy: ven.
Byla taková doba
Zakrátko jsme venku z traktoru oba.
Stojíme spolu v Jimramově a kolem slyšíme zlé echo. „Jmenuji se Jan Veleba a mám rád Vysočinu. Tady jsem se narodil a tady mí rodiče hospodařili na 15 hektarech. Mám rád lidi na Vysočině, z nich jsem vzešel,“ pouští ve vesnici jeho tým promo nahrávku. Problém je, že ji současně, ovšem se zpožděním, pouští z několika různých zdrojů najednou, takže zní mírně apokalypticky. Jako by vás vesnicí pronásledovalo několik hlasů.
Ptám se Veleby, jak jde jeho venkovská morálka dohromady s tím, že zatímco jeho rodičům sebrali komunisté v roce 1956 hospodářství, on vstoupil do KSČ. Senátor se znovu mění v pana Hyda, podobně jako na Facebooku. „No a co?
Generál Petr Pavel byl taky v KSČ,“ reaguje naštvaně. Proč tam ale vstoupil on? „Vy jste mladý, vy tomu nerozumíte… Byla taková doba… Byl jsem na státních statcích a ředitel mi nabídl, abych tam vstoupil.
Měl jsem odbornost… Nebyl důvod stát někde v koutě s Kainovým znamením a čekat, až mě ostatní přeskáčou… Mě tyhle otázky fakt dráždí,“ neusmívá se vůbec Veleba.
Nejvyšší čas na zdravý selský rozum, který nám slibuje i on. A kde jinde ho najít než v hospodě? „Migrace nás vůbec nezajímá. Tady žádní migranti nejsou, ale pořád o tom slyšíte v televizi, jako by nic jiného nebylo. Veleba mi je jedno. Ale Okamura, ten se vždycky chytá jen toho, co lidi chtějí slyšet… Tyhle strany mi připadají populistické. Kdyby se spíš všichni zajímali o to, že tady lidi dělají za 15 tisíc hrubého měsíčně,“ říká hospodská restaurace Jimram. Možná by měli do České televize pozvat raději ji. 0
„Když držím volant, tak se cítím jistěji,“ usmívá se na mě Veleba, než mu traktor chcípne při prvním pokusu o rozjezd.
Veleba po celou svou politickou kariéru hájí venkov, podle něj poslední oázu zdravé morálky.


description: Být pánem svého času je ambicí mnoha začínajících manažerů a zároveň jedním z klíčů k úspěchu. Jak toho ale dosáhnout, když čas, který se nás dotýká, je z velké míry relativní a jednou utíká, podruhé se vleče podle toho, jak se zrovna cítíme?

title: Čas je postrach manažerů. Ovládněte jej v osmi krocích

maintext:
Dobrou zprávou je, že i subjektivní čas můžete částečně ovládnout. Projděte si desatero rad, jak na to.
1. Používejte diář
Diář je váš nejlepší přítel. Každý týden si do něj zapisujte všechny své konverzace a aktivity. To vám pomůže mít přehled o tom, kolik jste toho během dne udělali a jak ve skutečnosti svůj čas utrácíte. Alespoň tak jednoduše přijdete na to, kolik času proflákáte a kolik z něj věnujete skutečně podstatným aktivitám.
2. Zamluvte si svůj čas
Není důležité jen mít napsáno to, co chcete udělat, ale i kolik času vám daná aktivita zabere. Každá z věcí nějakým způsobem svázaná s vaším úspěchem by měla mít pevně určené časové rozpětí. V opačném případě budou seznamy věcí, které hodláte splnit, narůstat a narůstat až do okamžiku, kdy nestihnete nic. Vyznačte si i čas, který hodláte věnovat vlastním myšlenkám a práci. Buďte disciplinovaní a při práci časové i jiných aktivitách intervaly dodržujte.
3. Rozlišujte
Alespoň polovina vašeho času by měla směřovat tam, kde očekáváte většinu svých výsledků. Při sestavování svého časového rozvrhu byste na to měli myslet.
4. Počítejte s časovou ztrátou
Při rozvrhování svého času byste měli počítat i s tím, že určitá jeho část pravděpodobně vyšumí doztracena. To, že budete během práce lelkovat nebo budete vyrušeni kolegou, je velmi pravděpodobné. Při plánování svých časových možností na to myslete a najděte si chvilku i na potenciální vyrušení či sociální interakci.
Přečtěte si o významu firemního stravování:
Firma na talíři
5. Plánujte
Věnujte první půl hodinu každého dne tomu, abyste si jej naplánovali. Dokud nemáte plán hotov, svůj den nezačínejte. Nejdůležitější okamžik dne je ten, kdy plánujete denní rozvrh.
6. Dejte si na čas
Před každým telefonátem či pracovním úkolem si dejte pět minut na čas a rozhodněte se, čeho vlastně chcete dosáhnout. Ujasněte si kritéria a jasný výstup. Po skončení telefonátu či úkolu pak věnujte pět minut na jeho zhodnocení a zamyslete se, zda jste svého cíle dosáhli. A pokud ne, kde se mohla skrývat chyba.
7. Nenechte se rušit
Potřebujete-li skutečně dodělat rozdělanou práci, nenechte se rušit. Za žádnou cenu. Naučte se nebrat telefon jen proto, že vyzvání. Stejně tak byste neměli cítit nutkání odpovídat na maily jen proto, že vám přicházejí. Odpojte se z instant messaging aplikací. Nevěnujte se lidem hned. Naučit se to je pro váš budoucí úspěch v roli manažera zásadní. Stejně tak byste se měli odhlásit z Facebooku a dalších sociálních médií v případě, že se nejedná o nástroje, které ve svém byznysu nutně potřebujete.
8. Buďte realisty
I při dodržování všech rad uvedených výše je pravděpodobné, že všechno ze svého plánu pravděpodobně stihnout nezvládnete. Pamatujte na to a buďte realisty. V tom se skrývá tajemství vašeho úspěchu.
Přečtěte si, jak vkročit do manažerské funkce pravou nohou:
8 tipů pro začínající manažery
Ze sekce manažerské vzdělávání čtěte více:
Mentální koučink jako novinka
Inovativní lídr se umí měnit
Jak na konkurenceschopnost absolventů


description: Členové Organizace zemí vyvážejících ropu (OPEC) se dohodli na snížení těžby ropy na 32,5 milionu až 33 milionů barelů denně. Kartel se dohodl na snížení těžby poprvé za osm let. Podrobnosti dojedná na svém zasedání v listopadu. V současnosti členové OPEC těží zhruba 33,24 milionu barelů denně. Cílem tohoto kroku je podpořit ceny ropy.

title: OPEC se dohodl na snížení těžby. Cena ropy by měla růst

maintext:
Členové OPEC dospěli k dohodě po několika hodinách jednání na neoficiálním zasedání v Alžíru, kde se konala energetická konference. Konkrétní kvóty pro jednotlivé členské země budou stanoveny na oficiálním zasedání ve Vídni v listopadu. Dohoda prakticky znovu zavádí těžební limit, který ropný kartel opustil zhruba před rokem.
„OPEC dnes učinil mimořádné rozhodnutí,“ prohlásil íránský ministr ropného průmyslu Bížan Zangáne. Právě spor Íránu se Saúdskou Arábií, která je největším těžařem v rámci kartelu, zabránil vzniku dohody o snížení těžby již na počátku tohoto roku. Írán nechtěl omezovat svou těžbu, dokud se mu nepodaří zvýšit produkci na úroveň před sankcemi, které vůči Íránu v minulých letech uplatňovaly západní země. Saúdská Arábie pak odmítala omezovat těžbu, pokud se k dohodě nepřipojí i Írán.
Přečtěte si, co brání stabilizaci ropného trhu:
4 překážky na cestě ke stabilnímu trhu s ropou
Mnoho obchodníků uvádí, že je ohromilo, že se kartelu podařilo po letech tahanic dosáhnout kompromisu. Nicméně další upozorňují, že chtějí vidět detaily. „Je to první dohoda OPEC za osm let! Kartel ukázal, že na něm stále záleží, dokonce i v době břidlic! To je konec těžební války a OPEC hlásí vítězství,“ uvedl analytik společnosti Price Futures Group Phil Flynn.
Někteří analytici však nejsou tak optimističtí a varují, že dohoda může nakonec ještě zkrachovat. „Dohodli se, že se dohodnou - je to stále jednání,“ řekl Larry Goldstein z Energy Policy Research Foundation. Upozornil, že je stále známo jen málo detailů nebo čísel.
Ministr pro energetiku Saúdské Arábie Chálid Fálih již v úterý uvedl, že v rámci případné dohody by Íránu, Nigérii a Libyi měla být umožněna těžba „na maximální úrovni, která má smysl“. To byl posun od předchozích vyjádření Rijádu, že sníží těžbu pouze v případě, že tak učiní i další členové kartelu a nečlenské země.
Podle zdroje z OPEC Saúdská Arábie nabídla snížení těžby z letního maxima 10,7 milionu barelů denně na zhruba 10,2 milionu, pokud bude Írán souhlasit se zmrazením těžby na současné úrovni 3,6 až 3,7 milionu barelů denně.
Levná ropa znamená problémy
Nízké ceny ropy způsobily problémy mnoha ekonomikám členských zemí kartelu i nečlenským zemím. Saúdské Arábii letos již druhým rokem hrozí rozpočtový deficit, ekonomika stagnuje a země byla donucena snížit mzdy státních zaměstnanců.
Světové ceny ropy začátkem letošního roku vinou silného převisu nabídky nad poptávkou poprvé za 12 let sestoupily pod 30 dolarů za barel. Později sice část ztrát smazaly, i tak ale zůstávají hluboko pod úrovněmi z první poloviny roku 2014, kdy výrazně přesahovaly hranici 100 dolarů za barel. Ve středu ceny ropy v reakci na zprávy, že OPEC uzavřel dohodu, stouply o šest procent.
Dnešní obchodování v Asii sice zahájila ropa dalším růstem až na 49,09 dolaru za barel, nejvýše od začátku září. Později však cena klesla. Důvodem jsou pochyby o realizaci plánu na snížení těžby.
Dvoudenní vývoj ropy Brent:
O ropě si přečtěte více: