description: Jestli republikánský kandidát vyhraje prezidentské volby a začne vládnout, jsem pevně přesvědčen, že nastane vlna brutálního násilí proti Mexičanům a černochům, říká uznávaný komentátor Martin Wolf.

title: Komentátor FT Martin Wolf: Nástup Trumpa se neobejde bez násilí

maintext:
„Můžete se pokusit zastavit současnou imigraci. Otázka zní, jestli jsme připraveni za to zaplatit politickou, sociální a morální cenu. Když to pojmenujeme surově, otázka zní, kolik lidí jste připraveni nechat zemřít,“ tvrdí Martin Wolf, ekonomický komentátor deníku The Financial Times. Do Prahy přijel představit český překlad své poslední knihy Posuny a otřesy o tom, jak finanční krize změnila svět. Rozhovor se nicméně točil kolem politických témat, na která se Wolf zaměřuje nyní a kterým se chce věnovat ve své příští knize o krizi demokratického kapitalismu.
Tvrdíte, že finanční krize zásadně změnila náš svět.
Politické základy západní společnosti se zcela jasně otřásají. Vztah mezi národní demokracií a globálním kapitalismem v západních zemích je nevyvážený a nefunkční kvůli finanční krizi a dalším věcem. Vidíme nárůst levicového i pravicového populismu, xenofobie, protekcionismu a neliberální demokracie.
Zažili jsme to před první světovou válkou a teď to zažíváme znovu. Souvisí s tím tři další věci: prohlubující se nerovnost, finanční nestabilita a rozsáhlá migrace. Všechny přirozeně doprovázejí globální kapitalismus. Rozsáhlá migrace se děla i na konci 19. a začátku 20. století. Výsledkem bylo zastavení migračních toků, odklon od volného pohybu osob, zavedení pasů a vznik sociálního státu, který potřebu kontrolovat migraci ještě zesílil.
Je teď situace jiná v tom, že svět je globalizovanější, máme internet, sociální sítě?
S příchodem internetu vznikla nová média, která zásadně změnila politiku. Internet přispěl nejméně ke dvěma věcem. Jakékoli názory se díky němu rozšiřují neuvěřitelně lehce. Neexistují žádné překážky. Velmi levně lze po celém světě šířit jak fakta a názory, tak lži i dohady. Dosud to v takové míře nikdy nebylo možné. Dříve v době tisku a televize vždy existovaly filtry a vysoké fixní náklady při vstupu do systému. Dnes jsou náklady relativně nízké. Další věcí je pluralismus médií. Díky internetu a kabelové televizi můžete vytvořit nejen velmi úspěšné noviny, ale i televizní stanice, internetové kanály, rádiové programy, které jsou přesně zacílené na konkrétní názorové společenství.
Mluvíte o stanicích jako Fox News ve Spojených státech?
Fox News je zřejmě nejznámější příklad. Tento fenomén je silnější v USA, kde není taková regulace jako v Evropě. Alarmující ale je, že každý blázen může vyjádřit své názory volně, přičemž přesvědčení, že není blázen a není osamocený, v něm posiluje fakt, že existují další tisíce, desetitisíce a statisíce lidí, kteří ho podporují a dělají to anonymně.
Vezměte tzv. Islámský stát, který může šířit své názory napříč celou západní společností. Existuje zřejmě mnoho lidí, kteří jejich názory čtou – i když je neznáme, protože čtou arabsky. Propaganda Islámského státu je velmi propracovaná a může náš svět infiltrovat způsobem, který byl ještě před třiceti či čtyřiceti lety nemyslitelný.
Martin Wolf (69) Je hlavní ekonomický komentátor britského deníku The Financial Times. Mezi jeho přátele patří řada vlivných postav jako bývalý ministr financí Lawrence Summers či bývalý šéf Bank of England Mervyn King. Wolf působil jako hostující profesor na univerzitách v Oxfordu a Nottinghamu,jako spolupracovník Světového ekonomického fóra v Davosu. Pracoval také pro Světovou banku. Narodil se v Londýně, kam jeho otec Edmund utekl před nacisty ve třicátých letech.Vydal knih y Why Globalization Works a Fixing Global Finance. V češtině mu v září vyšla jeho nejnovější kniha Posuny a otřesy.
Zdá se, že jejich propaganda padá na úrodnou půdu. Vidíme to v nedávných útocích v Evropě.
Odezvu nacházejí především u mladých lidí, kteří hledají nějaké potvrzení sebe sama v online společenství extremistů. Myslím, že kombinace těchto věcí proměňuje náš sociální a politický život způsobem, který je stále ještě hodně nový, a obtížně ho chápeme. Je to ale obrovská změna a jejím hlavním následkem je rozpad národního politického společenství na spoustu malých samostatných pospolitostí, které si vzájemně nerozumějí a jsou vůči sobě nepřátelské.
Je to podobné příklonu k národnímu státu jako na konci 19. století?
Odehrává se to v rámci jednotlivých států. Dospělo to do stavu, kdy neexistuje vzájemná diskuse. Jsou to naprosto odlišné skupiny lidí. Zesiluje to ještě postmodernistická myšlenka, že vše je v zásadě subjektivní. Je to antiosvícenská myšlenka, která říká, že neexistuje pravda. Osvícenství nahradilo Boha myšlenkou racionálního hledání pravdy, důkazů, logikou, vědou. Jinými slovy modernismem. Postmodernismus pak argumentuje, že všechny pravdy jsou si rovnocenné a v zásadě jsou subjektivní. Nelze přitom argumentovat proti někomu, kdo tvrdí, že ho nezajímají důkazy, protože to „tak prostě cítí“. V politické debatě těchto lidí je jediným řešením sporu zbraň. Nic jiného nezbývá.
Propast mezi sociálními skupinami je vidět na příkladu Donalda Trumpa, kdy se určité společenské vrstvy stále diví, kdo ho může volit. Přitom má velké množství příznivců.
Oprávnění elit k vládnutí do značného stupně spočívá v tom, jakých úspěchů se jejich vládě v minulosti podařilo dosáhnout. Nefunguje to tak, že by lidé rozuměli, co elity dělají. Když pak elity zásadně selžou, vždycky se vzedme reakce. Je to to normální. Viděli jsme to ve třicátých letech na Západě.
Politický systém zareaguje na obrovskou nedůvěru v elity tak, že dosadí nové elity. Platí to vždycky. Nová vláda je pak často horší než stávající. Komunisté nebyli nic jiného než nové elity. Nakonec byli sesazeni, protože neuspěli. Když tedy elity neobstojí, zbývá jim jediná věc: represe. A represe má určité hranice, které jsou lidé schopni akceptovat.
Myslíte, že se v západní politice dočkáme násilí?
V této fázi nevím. Ale vezmeme-li v úvahu historii, je pravděpodobné, že na násilí dojde. Je obtížné si představit, že by se trumpovská revoluce uskutečnila bez použití násilí. Existuje řada způsobů, jak reakcionářské násilí funguje. Trumpovo hnutí je v podstatě fašistické hnutí. Podobnosti vidím hlavně s Benitem Mussolinim (italský diktátor a průkopník fašismu – pozn. red.). Jestli Trump vyhraje a republikáni začnou vládnout, čekám, že nastane vlna brutálního násilí proti Mexičanům a černochům. Jsem pevně přesvědčen, že se to stane. Trumpa i jeho voliče charakterizuje rasový útisk.
Není to Trumpovi vlastně jedno?
Proto je tak populární. V tom to je. Proto tady je. Kdyby měl morální zábrany, nebyl by nyní kandidátem na prezidenta. Jeho přívrženci chtějí pocítit tichou podporu, aby mohli provádět stejné věci jako na jihu USA v druhé polovině 19. století. Chtějí útisk. Chtějí vyhošťovat. Chtějí, jak říkají, získat zpět svou zemi. Chtějí dostat lidi, jimiž pohrdají, buď pryč ze země, nebo je podrobit represi. Trump toto vše ztělesňuje.
Není ale v „trumpovské revoluci“ hlavně opovržení k současné vládě a elitám, které ztělesňují neúspěch jeho voličů?
Politickou elitu, technokraty a byznysovou elitu považují za zkorumpované, prospěchářské lidi, jimž je jejich osud ukradený a kteří se starají víc o globální populaci než o americké občany, a současně nepříliš kompetentní osoby. Ve všem mají víceméně pravdu. Podobné věci se ale dějí i v Evropě. Proč je tak populární Marine Le Penová? Je uhlazenější než její otec, ale je podobná Trumpovi. Její přívrženci jsou nešťastní, cítí, že je v zemi příliš mnoho cizinců, že společnost, kterou znají, pomalu mizí a někdo jim ji bere, a chtějí, aby to někdo zastavil. Je to víceméně standardní soubor reakcionářských požadavků a za současných podmínek ho lze naprosto pochopit. Vede to ale k sociálnímu útisku a válce. Tito lidé byli vystaveni větším změnám, než mohou snést, a nedůvěřují lidem u moci, kteří říkají, že mají věci pod kontrolou. Důležitou roli v těchto událostech sehrála finanční krize, dlouhá hospodářská recese, stagnující reálné příjmy a pocit, že elity se na lidi dívají spatra, což je zřejmě pravda.
Přečtěte si rozhovor se slavným britským ekonomem:
Británie hlasovala pro brexit hlavně kvůli imigrantům. Myslíte vy osobně, že je v Londýně příliš mnoho cizinců?
Já si to nemyslím. Ale já jsem privilegovaný člen elity. Pro mě osobně je Londýn skvělé místo k životu. Ale myslím – a psal jsem to už před deseti lety –, že příliš rychlé tempo imigrace vytváří závažné hospodářské a sociální problémy. Moje výroky tehdy byly kontroverzní. Nevěděl jsem však, jak to skončí. Nečekal jsem brexit. Nikdy jsem se také ve svých komentářích nezaměřoval na imigraci z centrální a východní Evropy, protože jsem myslel, že ji lehce absorbujeme, a nečekal jsem, že bude tak masivní, jak se nakonec ukázalo. Nikdy jsem si nemyslel, že budeme mít ve Velké Británii miliony Poláků.
Naproti tomu Češi jsou zřejmě pohodlní, takže jich tolik neodjelo.
Čechů je ve Velké Británii velmi, velmi málo. Mimochodem, Poláci pracují velmi tvrdě, skvělí lidé. Pro mě má jejich příchod hodnotu, ale samozřejmě pokud k tomu přidáte všechny další imigranty – a vždycky jich bylo víc ze zemí mimo Evropskou unii – lidé většinou mimo Londýn si jednoho dne řekli: Dost! Už víc nechceme. Chceme hraniční kontroly. V této zemi už se nevládne v náš prospěch. Vládne se ve prospěch někoho jiného. A to je podle mě příčinou silného odporu, který vyústil v brexit. Navíc pro většinu obyvatel západních zemí je jejich občanství to nejcennější, co mají. Nechcete ho tedy sdílet s dalšími lidmi.
Váš otec, rakouský dramatik Edmund Wolf, byl také uprchlík. Ve 30. letech uprchl před nacisty do Londýna. Proč si tehdy vybral Londýn?
Bylo mu sedmadvacet let, když poznal, že Evropa už není bezpečná. Chtěl proto odejít do Ameriky. Vydělal peníze na autorských honorářích za své divadelní hry – byl tehdy poměrně úspěšný a jeho hry se hrály i v Praze – a v roce 1937 se rozhodl odejít do Londýna, kde požádal o americké vízum. Nedostal ho však, začala válka a Britové ho internovali jako spojence nepřítele. To bylo zvláštní. Ale všichni Židé z Německa a Rakouska byli internováni. V roce 1940 ho pak lodí poslali jako internovanou osobu do tábora v Kanadě. V roce 1942 si pak Britové uvědomili, jak je to směšné, a všechny poslali zase zpátky. Cestoval tedy přes Atlantik a pak zpět. Když se vrátil, poznal moji matku, která uprchla z Nizozemska. Našel si práci v německé redakci BBC. Někdy v té době dostal vízum do Spojených států, ale uprostřed války nemohl přes Atlantik. Těsně po válce se oženil, měl děti a má matka netoužila po odjezdu do Ameriky. Takže skončil v Londýně, pracoval pro BBC a od počátku 60. let pro německou televizi.
Vyrůstal jste tedy v Londýně. Jak se město změnilo od vašeho dětství?
Neuvěřitelně. Vyrostl jsem v Londýně v 50. a 60. letech. Když jsem byl dítě – až do mých zhruba deseti let – byl Londýn naprosto bílý, úplně bílý. První skupina barevných imigrantů přišla z Karibiku. V době vysoké zaměstnanosti byli pozváni, aby pracovali v autobusech londýnské městské dopravy. Pak byli pozvání Indové a Pákistánci, aby pracovali – většinou mimo Londýn – v továrnách. Přivedli potom své rodiny, což bylo nevyhnutelné. Londýn byl omšelý. Bylo to těsně po válce a Británie se z ní ještě nevzpamatovala. Válka přišla po velké hospodářské krizi a neměli jsme prosperující dvacátá léta. A ještě předtím byla první světová válka. Londýn tak prožil velmi dlouhou dobu hospodářské stagnace a chátrání. Všechno bylo omšelé a nikdo neinvestoval do domů.
Nyní masově kupují nemovitosti v Londýně cizinci.
Londýn je nyní plný cizinců. Bohatí cizinci, chudí cizinci z celého světa. Všechno, co si dovedete představit. Více než třetina obyvatel Londýna se narodila v zahraničí. A značná část lidí jsou děti obyvatel narozených v zahraničí, tak jako já. Etnické složení Londýna se úplně změnilo. Stalo se z něho obrovské kosmopolitní město. Za posledních 30. let prožilo obrovský boom, protože se z něho stalo finanční centrum. Londýn je snad ve větší míře než New York paradigmatický příklad globálního města naší doby.
Je to bohaté, prosperující město, v němž žije mnoho cizinců. Všichni podnikají, jsou ve spojení se svými domovskými zeměmi. Město je částí pavučiny vztahů. Platilo to o Římě v době Římské říše, platilo to o Aténách za vlády Perikla.
Myslíte, že se může po brexitu pozice Londýna oslabit?
Obávám se, že může nastat násilná reakce. Hodně jsem nad tím uvažoval. V minulosti existovalo mnoho velkých multietnických měst. Něco se vždy stalo, politická událost, která je zlikvidovala. Jeden z nejzřejmějších příkladů nabízí Istanbul. Istanbul byl za otomanské říše velké multietnické město. Žilo v něm obrovské množství Řeků, Arménů, velká populace. Potom se z něho po první světové válce a válce s Řeckem stalo monoetnické město, v němž žijí jen Turci. Statisíce lidí musely odejít z Turecka, ve 20. letech museli z Turecka prchat Řekové, kteří tam měli předky tři tisíce let. Iónie byla součástí řeckého světa. Lidé mohli žít společně ve svých komunitách po tisíce let.
Samozřejmě, že víte, co se stalo ve střední a východní Evropě. Mnoho míst bylo před sto lety multietnických. Němci, Židé, Češi, Poláci, všichni žili společně na jednom území a po druhé světové válce jsou tato území monoetnická. Lidé byli vyháněni, zabíjeni, děly se strašné věci. Dostanete-li se to situace, kdy stát není dostatečně silný, aby chránil rozmanitost a lidi, a obyvatelé ve stát ztratí důvěru, mají tendenci rozčlenit se na kmeny a starat se pouze o vlastní členy. Stalo se to v Jugoslávii. Lidé odvedle už mě nezajímají. Existuje ale i jiné řešení. Rozličné obyvatelstvo se promíchá a spojí a rozdíly zmizí.
Rozhodne tedy, jakou podobu bude mít brexit?
Otázka zní, jaká bude po brexitu budoucnost Velké Británie, jaká bude britská ekonomika, jakou politiku bude Británie po brexitu provozovat. Nevím. Multietnická města jsou nádherná, často prosperující, kulturně bohatá, ale jsou nestabilní. Kdyby se mě však někdo zeptal, zda Londýn bude vypadat stejně za padesát let, odpověděl bych, že o tom pochybuji. Existuje také opačný argument, který je docela přesvědčivý. Dnešní technologie umožňují cestovat velmi snadno a rozdíly v příjmech jsou na světě obrovské, proto migraci jednoduše nelze zastavit. Technicky nelze zastavit promíchávání lidstva. Je to relativně nový fenomén – rozsah promíchávání lidstva za posledních 150 let, pohyb lidí umožněný technologiemi.
Mluvíte o dobrovolné migraci, ale je zde Afrika, Blízký východ, odkud lidé odcházejí nejen z ekonomických důvodů, ale i kvůli válce.
V 40. letech 19. století byla obrovská migrace z Irska do Spojených států, která byla způsobena chudobou. Současná migrace není nová, ale mnohem rozsáhlejší. Můžete se ji pokusit zastavit. Otázka zní, jestli jsme připraveni za to zaplatit politickou, sociální a morální cenu. Když to pojmenujeme surově, otázka zní, kolik lidí jste připraveni nechat zemřít.
Nepřehlédněte rozhovor se slavným ekonomickým historikem:


description: Mimopražští voliči dnes a zítra vybírají své krajské zastupitele. Na třetině území státu, tentokrát včetně tří pražských obvodů, rozhodují i o svých senátorech. Volby jsou vnímány i jako největší průzkum voličské přízně před sněmovními volbami, které budou za rok.

title: Volební místnosti se otevřely. Sledujte ONLINE na Euro.cz

maintext:
V krajských volbách lidé rozhodnou o tom, kdo bude příští čtyři roky řídit rozvoj jejich regionu a bude mít vliv na dostupnost zdravotní péče nebo stav silnic. V senátních volbách pak určí, zda budou mít vládní strany nadále většinu i v horní komoře a koaliční kabinet tak bude moci snáz prosazovat své záměry ještě alespoň rok.
Volit občané mohou dnes od 14 do 22 hodin. Další budou mít šanci ještě v sobotu od 8 do 14 hodin. Voliči si do volebních místností musí vzít platný občanský průkaz nebo cestovní pas, aby volební komisaři mohli ověřit jejich totožnost a právo volit.
Senátní a krajské volby sledujte online:
Čtěte také:
Někteří Středočeši dostali špatně vytištěné volební lístky
Strany dají na kampaň půl miliardy, nejtransparentnější jsou ty malé

fasttext_language: cs


description: Správní rada Vojenské oborové zdravotní pojišťovny dopadla přesně podle očekávání webu Euro.cz. Už úvod schůze, na které se mělo hrát o osobu ředitele pojišťovny Karla Šteina, naznačil, že jednání nebude běžné a už vůbec jednoduché. Jen samotné projednání programu jednání rady, a fakt, jestli je vůbec jednání rady zákonné, trvalo přes hodinu.

title: Vulgarity a vyhrožování. Tak dopadla správní rada vojenské pojišťovny

maintext:
Jednání rady se účastnily dva týmy, kdy jeden představovali hráči týmu okolo hnutí ANO - náměstek ministra obrany Tomáš Kuchta, pracovnice Babišova ministerstva financí Lenka Poliaková a pět armádních generálů a důstojníků. Proti nim usedl oslabený tým ministerstva zdravotnictví (dva zástupci) a čtyři zástupci odborových organizací. Odborářům po dovolení dvou nových členů stále jeden chybí, k přijetí řádně zvolených náhradníků bylo přistoupeno poté, co se ukázalo, že tři členové rady do ní byli nominování pravděpodobně v rozporu se zákonem, což předběžným rozhodnutím naznačily i soudy.
Ačkoliv dohoda ministerstev zdravotnictví, obrany a financí původně zněla, že v zájmu stabilizace a chodu pojišťovny dnes rada projedná pouze jediný bod, a to vyhlášení výběrového řízení na post generálního ředitele, ANO tým přišel po emailové výměně názorů s naprosto odlišným programem. Opětovně otevřel okamžité odvolání ředitele Šteina. Po bouřlivé výměně názorů, kde měly podle očitých svědků létat osobní narážky a výhrůžky nakonec rada jednání zahájila.
Brzký konec
První bod - plánovaná shoda na výběrovém řízení na post ředitele neklapl. Nakonec se podařilo přijmout návrh, že na příštím jednání rady 25. listopadu dojde k odsouhlasení podmínek pro vypsání tendru a projednání dalších bodů důležitých pro chod pojišťovny. Podle mluvčího ministerstva zdravotnictví Ladislava Štichy se správní rada na vypsání výběrového řízení dohodla a změně ve vedení pojišťovny již nic nebrání (více čtěte zde).
Další bod už rada neprojednala. Na jednání vystoupil pracovník ministerstva práce a sociálních věcí Jiří Károly, který hned na úvod sdělil, že se byl seznámit se spisovým materiálem, na jehož základě je ředitel pojišťovny Štein stíhán, a že s ním seznámí členy rady. Někteří členové zareagovali, zda se dostal k informacím, jež jsou ve fázi neveřejné části trestního řízení. Károly ale podle svědků nebyl schopen odpovědět a pouze obecně opakoval, že podle zákona. Protože ani odboráři ani zástupci ministerstva zdravotnictví se nechtěli účastnit indiskrece nezákonně získaných informací od policie, předsedkyně správní radu ukončila.
„Na předsedkyni správní rady v průběhu jednání a zejména na konci zcela nepatřičně, až vulgárním způsobem, naléhali náměstek ministra obrany Tomáš Kuchta a generál František Malenínský. Jejich slova se dají nazvat vyhrožováním až hulvátstvím,“ sdělil Euro.cz pozorovatel dění v radě. Reakci Euro.cz k tomuto tvrzení shání.
Kdo může za chybu?
Kuchta dnes Euro.cz potvrdil, že je pravda, že soud vydal předběžné rozhodnutí a zpochybňovaní členové správní rady se jednání neúčastní. „Ale dokud soud pravomocně nerozhodne o neplatnosti jejich členství, nemohou nastoupit na jejich místo náhradníci. Co kdyby soud členství původních potvrdil?,“ varuje Kuchta. Nyní se podle něj ministerstvo zdravotnictví tváří, že Babišovy resorty nechtějí umožnit odborářům tripartitní poměrné zastoupení v správní radě. „Chytré. Ale kdo celou situaci způsobil? Kdo může za chybu v zákoně a ve statutu rady? Jednoznačně ministerstvo zdravotnictví a generální ředitel. Pět let si schovával tuto fintu pro případ, kdyby ho chtěla správní rada odvolat. Není to jednoduché,“ uzavřel Kuchta.
V souvislosti se spory v pojišťovně se už objevily právní názory, zda se pučisté kolem hnutí ANO nedopouštějí zneužití pravomoci úřední osoby. „Za účelem převzetí vlivu a moci nad vedením pojišťovny záměrně a vědomě opírají své rozhodování o neplatné hlasy členů správní rady. Tuto skutečnost potvrzují jak rozhodnutí soudu, tak i několik právních expertních posudků,“ zní od právníků stávajícího ředitele Šteina.
Tomáš Kuchta i místopředsedkyně rady Lenka Poliaková z ministerstva financí to odmítají. „Postupují zcela v rozporu se zákonem a snaží se dosáhnout účelu, pro který byli do rady vysláni, a tím je převzít vliv nad vedením pojišťovny. Kdo je tam vyslal, a proč, svědčí i dopis ministra financí z 5. října,“ tvrdí Šteinovi právníci. V podobné situaci je také šéf dozorčí rady plukovník Pavel Lipka. Ten může být také vnímán jako úřední osoba. Navíc může mít kvůli možným nelegitimním krokům potíže s bezpečnostní prověrkou, což by mohlo v důsledku, pokud by se potvrdila nelegitimita pokusů o personální změny, i možný konec jeho kariéry v armádě. Boj zjevně ještě ani zdaleka neskončil.
Čtěte dále:


description: Euro se během dnešního obchodování propadlo vůči dolaru až na sedmiměsíční minimum pod 1,09 dolaru za euro. Navázalo na čtvrteční pokles, za kterým stály výroky šéfa Evropské centrální banky Maria Draghiho. Ty signalizovaly, že banka nehodlá spěchat s ukončením programu nákupu dluhopisů.

title: Euro kleslo vůči dolaru na sedmiměsíční minimum


description: Po zlepšení vztahu Íránu s demokratickým světem se o byznys v této bohaté zemi zajímají i Češi. Obě strany avizují investice v energetice či budování infrastruktury.

title: České firmy objevují Írán: krouží kolem energetiky, letiště či metra

maintext:
Podle portálu energycentral.com Írán požádal české firmy o přijetí aktivní role v íránských energetických projektech, zejména při budování elektráren.
Tamní ministr energetiky Hamid Chitchian po setkání s místopředsedou Senátu České republiky Přemyslem Sobotkou ohlásil novou česko-íránskou spolupráci v oblasti obnovitelných zdrojů energie a čištění odpadních vod. Islámská republika se zavázala ke zvýšení podílu energie vyrobené z obnovitelných zdrojů ze současné úrovně 1000 na 7500 megawattů do roku 2030. Írán proto plánuje uspořádat výběrová řízení na výstavbu zelených elektráren o výkonu 100 megawattů.
19 tendrů na stole
Země také musí řešit odpadovou krizi, a proto plánuje investovat do čistíren odpadních vod a zařízení získávajících energii spalováním odpadu. V současnosti počítá celkově s 19 projekty. Spalovny odpadu mají být postaveny v blízkosti měst s více než 200 tisíc obyvateli.
Právě na těchto projektech by se mohly spolupodílet české firmy. „Pokud české firmy mají zájem na vybudování spalovacích elektráren nebo financování těchto projektů v Íránu, Teherán to uvítá,“ uvedl ministr Hamid Chitchian.
Potvrzuje se také informace, že se české firmy zajímají o investice do dopravního sektoru v íránské provinci Alborz. Jak webu Euro.cz potvrdil šéf ekonomické sekce velvyslanectví v Teheránu Pavel Kalina, české firmy by mohly proniknout do několika projektů v energetice, infrastruktuře či dopravě.
„Důležitým aktérem provincie a de facto místní vládou pověřeným subjektem k realizaci všech obchodních aktivit je Organizace pro spolupráci městských oblastí provincie Alborz. Tento subjekt sdružuje 16 městských oblastí provincie a spravuje 64 investičních projektů,“ uvádí Pavel Kalina.
Autobusy, stavby i továrna
Po setkáních s organizací byly Čechům nabídnuty projekty, na kterých by s Prahou Íránci chtěli spolupracovat. Jedná se třeba o rozšíření stávající sítě, dodávky elektrických a signalizačních zařízení či vagónů pro metro v Karáčí. Finančně zajímavým projektem by mělo být rovněž rozšíření současného nákladního letiště umístěného v ekonomické zóně o rozloze cca 10 tisíc hektarů a jeho přestavba na civilní letiště.
Taleghan Project zas hledá dodavatele vyhloubení tunelu, a to včetně dodávky zařízení pro výkopy a vlastní hloubení tunelu. Na tento projekt jsou již údajně vyčleněny finanční prostředky a zhotovena studie proveditelnosti.
Alborz Čechy lanaří také k vybudování 17,5 kilometru dlouhého severního obchvatu (Ring Road) města Karáčí. České výrobce autobusů zase hlavní město oblasti vybízí k soutěži o projekt dodávky autobusů. Karáčí chce nakoupit sto autobusů a následně zřídit tamní výrobu.
source: tradingeconomics.com
Jak uvádí businessinfo.cz, strategii a koncepci vypracovává Ministerstvo hospodářství a financí a jeho prostřednictvím pak Organizace pro investice, ekonomickou a technickou pomoc ve spolupráci s Íránskou centrální bankou.
V Íránu existuje celá řada volných obchodně-průmyslových zón, kde mohou zahraniční a íránští investoři participovat na ekonomických záměrech v jakémkoliv vzájemně odsouhlaseném investičním poměru. Ekonomický vývoj Íránu v posledních 20 letech ukázal, že tato země je životně závislá na spolupráci a mezinárodní kooperaci v oblasti transferů technologií a know-how.
Země má totiž citelný nedostatek vlastních vnitřních investičních zdrojů a nevyhnutelně potřebuje příliv zahraničního kapitálu. Zemi s nezaměstnaností 11,8 procenta se díky zlepšování vztahů s demokratickými státy a prolomením různých embarg začíná v posledních letech opět ekonomicky dařit.
Čtěte také:


description: Dostavba dvou nových bloků jaderné elektrárny Mochovce si vyžádá další náklady překračující částku 500 milionů eur, tedy 13,5 miliardy korun. Uvedl to slovenský ministr hospodářství Peter Žiga.

title: Dostavba Mochovců se prodraží o více než 13 miliard


description:
Obchod
Český Louis Vuitton pošle do Francie 249 milionů
Prodej kabelek Louis Vuitton s proslulým logem a dalších doplňků na zdejším trhu v posledních třech letech neustále rostl.

title: Luxusní výplata ze zisku


description: Portugalský expremiér António Guterres byl dnes Radou bezpečnosti (RB) nominován na post generálního tajemníka Organizace spojených národů. Konečné slovo bude mít Valné shromáždění, jeho souhlas však diplomaté považují za formalitu. Odcházejícího Jihokorejce Pan Ki-muna má Guterres nahradit 1. ledna a funkci má vykonávat pět let. Druhý při hlasování Rady skončil slovenský ministr zahraničí Miroslav Lajčák, který tento výsledek označil za úspěch slovenské diplomacie.

title: Generálním tajemníkem OSN se stane portugalský expremiér António Guterres


description: Lidé ve volbách rozhodli, že chtějí po osmi letech změnu ve vedení krajů. Novinářům to při příjezdu do sídla sociální demokracie řekl její předseda, premiér Bohuslav Sobotka. ČSSD podle něj musí hledat nové voliče a programové cíle, aby získala širší podporu. Podle Sobotky ale krajské volby nebyly referendem o vládě, protože vládní strany v hlasování uspěly.

title: Sobotka: Lidé rozhodli. Chtějí změnu ve vedení krajů

maintext:
„Lidé rozhodli. Zdá se, že po osmi letech upřednostnili změnu ve vedení krajů,“ řekl Sobotka. Přesto se podle něj bude chtít sociální demokracie aktivně zapojit do vyjednávání o krajských vládách. „ČSSD bude mít zájem ovlivňovat budoucnost krajů, osm let jsme se snažili, aby kraje dobře fungovaly,“ uvedl. Strategii bude vedení strany v neděli navečer ladit přímo s lídry kandidátek, kteří přijedou do pražské centrály.
Podle Sobotky celkově ve volbách uspěly vládní strany, volby tedy podle něj nebyly referendem o vládě. „Volby neznamenaly plošný úspěch opozičních stran. Nevidím důvod, abychom měnili vládní politiku,“ konstatoval.
Vedení strany a ministři ČSSD příští týden vyrazí do regionů, aby podpořili kandidáty ČSSD, kteří postoupí do druhého kola senátních voleb. Vnitrostranickým záležitostem se nyní strana podle Sobotky věnovat nebude. Před sjezdem na jaře příštího roku ale chce Sobotka vést intenzivní debatu o tom, jak získat širší podporu. Příští rok Česko čekají volby do Poslanecké sněmovny. „ČSSD musí hledat nové voličské skupiny, nové programové cíle, abychom získali širší podporu,“ dodal.
Vládní strana zřejmě neobhájí dominantní postavení v krajských zastupitelstvech, dosud měla 11 hejtmanů. Po sečtení tří čtvrtin hlasů ale vede jen ve dvou krajích, předstihlo ji hnutí ANO, které vede v devíti krajích. Podle průběžných výsledků ztrácí ČSSD i v senátních volbách.


description: Letos na jaře ukradl „ajťák" firmy T-Mobile zaměstnavateli data více než milionu klientů. Šlo o jména, data narození, adresy, telefonní čísla, zákaznické kódy, údaje o tarifech, průměrných útratách a značkách zařízení i čísla účtů. Zloděj následně chtěl informace prodat na černém trhu.

title: Revoluční změna: firmám budou za úniky dat hrozit stamilionové pokuty

maintext:
Neúspěšně. Případ vzal rychlý spád a už na konci léta Úřad pro ochranu osobních údajů udělil T-Mobilu pokutu 3,6 milionu korun, protože data dostatečně nezabezpečil. I když jde o jednu z nejvyšších sankcí, které úřad udělil, může operátor mluvit o štěstí.
Kdyby se incident stal za půldruhého roku, kdy v květnu 2018 začne platit nová směrnice Evropské unie o ochraně dat, pokuta by ho mohla bolet víc. Podle Obecného nařízení pro ochranu údajů v EU (neboli GDPR), jak se regule jmenuje, budou moct úřady za nedostatečné zabezpečení osobních údajů pokutovat firmy až do výše čtyř procent ročního obratu mateřské společnosti, ale nejvýše 20 milionů eur. Český T-Mobile, který patří do skupiny Deutsche Telekom s loňskými tržbami 69,2 miliardy eur, by tedy mohl dostat pokutu až 540 milionů korun.
Neodposlouchávejte Angelu
S neobvykle tvrdou směrnicí na ochranu dat koncových zákazníků se budou muset vypořádat všechny tuzemské firmy, jichž je vČesku přes 430 tisíc, a také státní úřady či nemocnice. Všichni, kdo nakládají s daty, budou potřebovat právníky a IT zabezpečení. „Myslím, že náklady se u středně velké firmy se stovkou zaměstnanců budou pohybovat v jednotkách milionů korun“ řekl týdeníku Euro Ivan Svoboda, manažer ICT Security z firmy Anect. Podle něj přitom většina společností vůbec netuší, že se něco zásadního změnilo.
Firmy budou potřebovat právníky, kteří jim pomohou předělat souhlasy pro sběr dat, smlouvy s dodavateli a zkontrolovat řadu dalších materiálů. Dál budou platit za upgrade svých IT systémů. „Zatím je moje zkušenost s firmami taková, že jsou připraveny velmi špatně,“ dodal Svoboda, který se ochranou dat dlouhodobě zabývá. Firmy musejí zajistit, aby se k osobním údajům nikdo nedostal; budou muset lépe kontrolovat přístup k datům nebo je například zašifrovat. A budou mít rovněž povinnost nahlásit napadení Úřadu pro ochranu osobních údajů. Nemusí to přitom být snadné zjistit. K těm jednodušším napadením patří, když firmě někdo „jen“ zašifruje data.
Skončí technologie s lidskou vynalézavostí? Přečtěte si:
Poslední vynález. Skončí s umělou inteligencí lidské bádání?
Dnes jsou populární takzvané ransomware programy, které zašifrují soubory a pak požadují výkupné, aby je majitelům odemkly. Pokud má firma zálohování, obnoví svou databázi a nic se téměř nestalo, nic hlásit nebude. Ve chvíli, kdy ale data někdo zašifruje nevratně, musí to nahlásit.
Horší však je, když se do firmy nabourá útočník z venku. Většina firem si toho nemusí všimnout, i když se v jejich systému bude pohybovat třeba dva měsíce. Škody pak mohou být obrovské, a hlavně firmy, které zpracovávají hodně dat, jako třeba internetové obchody, zabezpečení nevyjde levně.
„Náklady se budou pochopitelně zvyšovat s objemem zpracovávaných dat a expozicí vůči riziku, tj. krádeži či ztrátě dat a z toho plynoucímu reputačnímu riziku, které může být pro společnost likvidační“ říká advokát KPMG Legal Viktor Dušek. IT budou muset posílit všechny firmy, které mají za zákazníky fyzické osoby, například nemocnice, vodárny, firmy, které prodávají plyn, elektřinu, internetové obchody. Čím více zákazníků firma má, tím větší má problém.
Z oblasti informačních technologií čtěte více:
Putin vyhání Microsoft. Moskva nahradí Outlook ruským programem
Facebook spustil svoji firemní verzi
Boom technologií dělá z Rumunska ekonomického tygra
Mnoho firem proto bude muset přijmout nové zaměstnance, kteří za tyto věci ponesou zodpovědnost. Jinak to bude na managementu či například jednateli firmy. Problémy přitom podle informací týdeníku Euro mají i některé banky, které teprve začaly zabezpečení pořádně řešit. Přede dvěma lety unikla data z České spořitelny, kdy někdo z vedení vynesl na veřejnost informace o platech. Pro banku to naštěstí skončilo jen ostudou, podle nové směrnice už by padaly pokuty.
Současná tvrdá podoba evropské směrnice GDPR by neprošla, nebýt několika událostí. V květnu 2013 utekl tehdejší zaměstnanec americké Národní bezpečnostní agentury (NSA) Edward Snowden do Hongkongu a s sebou si vzal tisíce tajných dokumentů, které později předal novinářům. Upozornil tak na rozsáhlé sledování amerických i neamerických občanů, které provádějí tajné služby USA. Jen opár měsíců později pak vzniklo podezření, že Američané sledovali mobilní telefon německé kancléřky Angely Merkelové.
Šifrovací past
Směrnice GDPR i proto stojí výrazně na straně koncového spotřebitele a týká se například i firem, které elektronicky data neuchovávají a mají jen papírové formuláře.
Třeba účetní, jež zpracovává daňové přiznání jen několika lidí. Na vyžádání je teď budou muset poskytnout zákazníkovi v elektronické formě, aby se dozvěděl, jaká data o něm firma schraňuje. Ale ani když si údaje uložíte na internet, nemusí to být ještě výhra. „Když dáte data například do vzdáleného datového úložiště (cloudu) a z něho data uniknou, nesete za to trestněprávní zodpovědnost. Právě vtomto je výrazná změna oproti současné legislativě v mnoha zemích“ řekl týdeníku Euro Pavol Balaj, vedoucí sekce Business Development antivirové společnosti Eset.
Podle něj by se tak už nemělo stávat, že lidem budou chodit nevyžádané e-maily s nabídkou šitou na míru, přestože jste s dotyčnou firmou nikdy nekomunikovali. Měla by také skončit praxe, kdy podepíšete smlouvu s operátorem, který vaše osobní údaje následně prodá, azačnou vám na e-mail chodit marketingové nabídky od jiných firem.
Směrnice současně v Evropě otevírá obrovský trh pro nové zabezpečovací programy. Chtějí ho obsadit hlavně antivirové firmy jako Eset či Symantec, McAfee, Avast nebo Kaspersky. Vezmeme-li jen Česko, kde působí přes čtyři sta tisíc firem a stovky státních úřadů, potenciál je obrovský. Při průměrné ceně licence na šifrovací programy mezi 30 a 40 eury dosahuje trh velikosti stovek milionů korun.
Velká bitva o klienty se strhne i proto, že firmy navíc šifrování nemění zdaleka tak často jako antivirový program, protože jsou s tím spojeny větší komplikace a náklady. „Je stokrát lehčí změnit antivirový program než změnit šifrovací program.
Mít antivirový program je jako mít přítelkyni a mít šifrovací program je jako vzít si tu přítelkyni a mít sní dvě děti a společný dům.
Můžete ji opustit, ale bude to dražší a bude to bolet,“ říká David Tomlinson, manažer šifrovací firmy Deslock, kterou nedávno slovenský Eset koupil.


description: Stále více škol, studentů a profesionálů se místo receptů zaměřuje na kuchařské řemeslo.

title: Naučte se vařit. Možností přibývá


description: Netradiční nástroj propagace Aleppa zvolilo syrské ministerstvo turismu. Nejlidnatější syrské město prezentuje na Facebooku pomocí stylizovaného videa, jehož hudební doprovod odkazuje na populární seriál Hra o trůny.

title: Asad láká turisty. Aleppo propaguje pomocí Hry o trůny


description: Státnímu podniku Lesy České republiky (LČR) za období leden až srpen klesl hrubý zisk meziročně o 30 procent na 3,43 miliardy korun. Ve stejném období loňského roku podnik vykázal hrubý zisk 4,86 miliardy. Tržby za vlastní výrobky a služby podniku za prvních osm měsíců klesly o 16 procent na 7,14 miliardy z loňských 8,53 miliardy. Podniku patří asi polovina lesů v zemi.

title: Zisk Lesů ČR klesl o třetinu na 3,4 miliardy


description:
Trump je dominantní samec, co s tím?
Těžko najdete v dnešní době člověka, který by dělal evolučním antropologům větší radost než Donald Trump. Čím víc nechutnosti se na něj s blížícím se datem prezidentských voleb vytahuje, tím víc to sedi.

title: Oxytocin do frňáku

maintext:
Když odstraníte .kultúrnu nátierku*, co vám zpod ní vyleze? Že Donaldovo -tlachání v převlékárně“ svoji machistickou sebejistotou nevybočuje z velmi podobného chování řady jeho předchůdců ve vedoucích pozicích, natožpak běžného vychloubání dobře vybavených heterosexuálních samců ve sprchách fitnesscenter? Evoluční antropologové se sice pod své pupíky při sprchování nedívají, ale jinak je jejich vědecké pozorování dominantních samců u nám blízkých druhů velmi relevantní.
Stačí jen sledovat výstupy velmi renomovaného lipského Max-Planck-Institut für evolutionäre Anthropologie. Ten sice přímo nezkoumá chování Donalda Trumpa, ale jeho terénní pracovníci dospěli již k mnoha hodnotným výsledkům empirickým výzkumů, které problém ilustruji a je třeba je v zájmu popularizace vědy zmínit. Jsem vlastně velmi rád.
že Lucy P. Marcusová si tohoto bohatého zdroje nevšimla, protože jako autor Makra ji rád doplním.
Vezměte v potaz například skutečnost, nakolik sekundární znaky u dominantních samců orangutanů, tedy mohutné lícní laloky a krční vak. ovlivňuji jejich reprodukční úspěch. Vědci ze saského Lipska pečlivě geneticky spočetli.
kolik potomků ve srovnání se všemi přítomnými samci po sobě zanechal v národním parku Tanjung Puting příslušně vybavený .král lesa“, pojmenovaný jako Kusasi. Genetická stopa během deseti let jeho vlády byla naprosto zřetelná, asi sedmdesátiprocentní. Ostatních jedenáct potenciálních otců se zapojilo do genetiky bud před jeho dominancí, anebo až na jejím sklonku, než ho vystřídal někdo jiný.
Reprodukční úspěch
Trump dával svoji možnost chovat se vůči ženám velmi dotíravě do kontextu se svým postavením bohaté celebrity. To bude také ten jeho problém, že prodchnut dominancí nečekal na souhlas. Performeři všeho druhu navíc hovoří o fenoménu „groupies“. Nejde přitom o nic kulturně nového a jeho začátky budou zcela určitě evolučné biologické.
Pár let předtím v podobné detailním výzkumu Institutu Maxe Plancka v pralese TaT na Pobřeží slonoviny dosáhli potvrzení evolučněantropologického podezření. proč se v mnoha jiných ohledech podobáme víc šimpanzům než orangutanům, kteří jsou býložraví, laloky nelaloky. Lov je to, co udělalo ze šimpanzů nejbližší příbuzné lidi, a ochota dělit se o maso je podle všeho to, co zajišťuje šimpanzím samcům reprodukční úspěch. Kdo umí lovit a umí se dělit a budovat aliance - o to pravděpodobně v evoluci kdysi šlo. Mezi kmeny se ovšem bojovalo tvrdě, na život a na smrt.
Pak je tady ještě jedna věc. kterou vyzkoumali soudruzi v Lipsku. Dělení se o potravu je i v pralese spojeno s vyšší produkcí hormonu oxytocinu. Neptejte se na detaily toho. jak na to přišli, v podstatě měřili úroveň oxytocinu v tělesných tekutinách šimpanzů v různých situacích.
Opravdu zajímavé na t om je to. že hladina oxytocinu stoupla po dělení jak u obdarovaného, tak u přijímajícího, a to více. než když se vzájemně probírali v srsti, což mají šimpanzi rádi a používají to při upevňování sociálních vazeb často („maličkou masáž. nechcete?“). Oxytocin v klinických výzkumech u lidi má kladné účinky na potlačováni strachu, zvyšuje důvěru a snižuje agresivitu. U zdravých mužů pak zvyšuje schopnost empatie, o léčbě -ego manů“ nejsou záznamy.
Dokonalý Trump
Abychom to zkrátili. Donald Trump bohatě naplňuje nejen požadavky všech feministek, jak má vypadat dokonalé -male chauvinist pig“. ale je perfektní i z hlediska evoluční antropologie. Chová se opravdu nespoutané, veškerou politickou korektnost hází bokem, slibuje něco. co aritmeticky ani logicky nesedí dohromady. Jeho vystoupení moji synové pečlivé sledují na YouTube a chechtají se přitom. Ty jeho nehoráznosti vůbec neberou vážné, je to pro ně komik na velkém -stand-upu“. a připusťme, že dovedl být občas vtipný, ba výstižný. Moje děti se narodily po pádu zdi a vyrostly v nejšťastnějším -hlubokém míru“, takže politicky je pro ně Trump samozřejmě nepřijatelný. ale stejně nevážný, jako mně přijde hrozivý. Jsou perspektivy, kterým se nesměji, ve vlastním zájmu.
Jediná otázka je. nakolik američtí voliči, ale zejména voličky za pár týdnů posoudí, že Donald se blíží archetypům dominantního alfa samce více. než jsme pod fasádou pár tisíciletí lidské civilizace doufali. Když Donald tvrdí, že Hillary je na drogách, tak já bych mu stříkal oxytocin do frňáku od večera do rána.
Nechtěl bych skončit na Planetě opic.*
O autorovi| Miroslav Zámečník, zamecnik@ml.cz


description: Dvě varianty, jak vrátit tramvaje na Václavské náměstí, narýsoval Praze Institut plánování a rozvoje (IPR Praha). Tramvajová trať z Vinohradské ulice by mohla vést k hlavnímu nádraží buď Opletalovou ulicí, nebo Wilsonovou a následně Vrchlického sady. Rozhodnutí nyní leží na pražském magistrátu. O návratu tramvají na náměstí se mluví několik let, zatím k němu ale město reálné kroky nepodniklo.

title: Dvě podoby návratu tramvají na Václavské náměstí. Rozhodnutí je na Praze

maintext:
IPR zpracoval několik variant, kudy by mohla tramvajová trať vést. Z nich nakonec vybral dvě, které městu doporučil k dalšímu projednání. Obě počítají s tím, že by trať vedla kolem sochy svatého Václava až doprostřed náměstí, kde by se napojila na stávající trať spojující Vodičkovu s Jindřišskou ulicí. Obě rovněž vyžadují revitalizaci Vrchlického sadů.
V první variantě by vedla trasa z Vinohradské přes magistrálu a následně Wilsonovou ulicí k Vrchlického sadům. Tato varianta počítá s co nejmenším zásahem do zeleně v parku u hlavního nádraží. Do Opletalovy ulice by se trať napojila v oblasti křižovatky s Růžovou ulicí. Podmínkou pro vybudování této varianty je zkoordinovat ji s úpravou severojižní magistrály a vytvořit zastávky před Státní operou.
Druhá varianta počítá s tím, že by trať k hlavnímu nádraží vedla přes Václavské náměstí, odkud by tramvaje zabočily do Opletalovy ulice. Tady bude nutno změnit režim dopravy v ulici a rovněž vyřešit hluk, který by trať působila. Tato varianta pak počítá se vznikem nové zastávky Václavské náměstí, která by byla proti ústí Opletalovy ulice.
IPR prověřoval možnost vést trať Washingtonovou ulicí až k hlavnímu nádraží nebo Wilsonovou a následně přes Vrchlického sady. Ani jednu z těchto variant ale k výstavbě nedoporučil. Kterou variantu město vybere, není zatím jasné. „Je to pro mě klíčová stavba a během několika týdnů vybereme finální verzi,“ uvedl náměstek primátorky Petr Dolínek (ČSSD).
Městská část Praha 1 by podpořila podle starosty Oldřicha Lomeckého (TOP 09) variantu, kdy by případné koleje vedly po překročení magistrály z Prahy 2 na úrovni Washingtonovy ulice na Senovážné náměstí a dále na Masarykovo nádraží.
O návratu tramvají na Václavské náměstí se mluví zejména v souvislosti s rekonstrukcí náměstí. Město před několika lety uspořádalo architektonickou soutěž, v níž zvítězil návrh ateliéru Cigler-Marani. Praha zatím ale směrem k rekonstrukci nepodnikla zásadní kroky, pouze před několika lety uzavřela pro auta spodní část náměstí. Tramvaje přestaly na náměstí jezdit v roce 1980.
Dále čtěte:


description: Mezinárodní měnový fond (MMF) se nakonec finančně nezapojí do úvěrové pomoci Řecku a přijme pravděpodobně status zvláštního poradce, aby mohl figurovat u jednání mezi evropskými institucemi a Aténami. Agentuře Reuters to v rámci pololetního zasedání MMF sdělily dva dobře informované zdroje. Sám MMF poté uvedl, že se v této věci ještě nerozhodl a že se dál plně účastní jednání s Řeckem.

title: MMF odmítá dál půjčovat Řecku

maintext:
Řecko, které se už v roce 2010 propadlo do hluboké finanční krize, se loni v létě dohodlo s eurozónou na třetím záchranném programu, v jehož rámci by mělo v průběhu tří let obdržet až 86 miliard eur (2,3 bilionu Kč). MMF se do třetího programu ani po více než roce svými penězi stále nezapojil, i když Německo jeho účast vyžaduje.
MMF se zdráhá dávat Řecku další peníze a tvrdí, že bez výrazného snížení řecké dluhové zátěže jsou cíle záchranného programu nereálné. Evropa ale výraznější snížení dluhu před splněním podmínek nynějšího programu odmítá, a fond tak zřejmě přijme v pomoci Řecku novou roli. Ta mu umožní mít v jednáních alespoň poradní hlas, uvedly zdroje.
„Takto může (šéfka MMF Christine) Lagardeová výkonné radě říct, že fond svou rolí v pomoci Řecku žádná svá pravidla neporušuje; (německý ministr financí Wolfgang) Schäuble, jehož vládu čekají příští podzim volby, zase může říkat, ´podívejte se, MMF sedí u stolu´,“ řekl zdroj.
„Jsme nadále plně zapojeni do jednání s cílem dosáhnout dohody o programu, který by fond mohl podpořit svými prostředky,“ sdělil mluvčí MMF Gerry Rice. Dodal, že tým fondu brzy znovu navštíví Atény.
Čtěte komentář Miroslava Zámečníka k aktuálně zveřejněnému výhledu MMF:
Pravidelné podzimní čtení
Dále čtěte:
Podpořte růst, vyzývá důrazně MMF
MMF varuje: Evropské banky mají akutní problémy
Globální dluh vyšplhal na 3,7 biliardy, dále roste


description: Největší nizozemská společnost finančních služeb ING Group plánuje zrušit sedm tisíc pracovních míst a výrazně investovat do svých digitálních platforem. Do roku 2021 by se tím mělo ušetřit 900 milionů eur (24,3 miliardy korun) ročně.

title: ING chystá masivní propouštění. Chce tak ušetřit přes 24 miliard ročně


description: Německá vláda chce úředníkům a úřednicím zakázat nošení takových pokrývek hlavy, které zakrývají obličej. Opatření směřuje především proti nošení burek a nikábů, tedy oděvů, které muslimským ženám zakrývají celé tělo a ponechávají jen mřížku nebo úzký průhled pro oči.

title: Němci chtějí úřednicím zakázat burky. Zahalení ženy ponižuje, stojí v návrhu


description: Do ulic venezuelských měst jsou na dnešek svolány masivní protesty proti socialistickému prezidentovi Nicolasi Madurovi. Ty jsou reakcí na čtvrteční zablokování procesu, jenž měl vést k referendu o jeho odvolání. Venezuela mezitím čelí nejhorší ekonomické krizi ve své historii a blíže k totálnímu kolapsu je každým dnem. CNN představila čtveřici hlavních příčin, proč je momentální výkonnost venezuelské ekonomiky nejnižší na světě.

title: Čtyři důvody, proč je Venezuela nejhorší světovou ekonomikou

maintext:
Maduro se potýká s prudkým propadem popularity u veřejnosti, podle níž je právě on hlavním viníkem žalostné ekonomické situace v zemi. V posledních týdnech tak opozice začala sbírat podpisy pro vyhlášení referenda, jež by Chávezova nástupce odstranilo z úřadu. Minulý čtvrtek však vládou kontrolovaná Volební komise smetla návrh o hlasování se stolu pro formální nedostatky při sbírání podpisů. Ještě v srpnu přitom tentýž proces prohlásila za platný. Na nové sbírání podpisů už přitom nezbývá mnoho času. Aby došlo k úplnému odstavení prezidenta od moci a předčasným volbám, musí se hlasování podle ústavy uskutečnit do 10. ledna. Jinak Maduro, případně jeho viceprezident, dovládne až do roku 2019.
Podle opozice je krok prezidentem ovládané komise posledním hřebíkem do rakve venezuelské demokracie. „Jen diktátoři upírají svým občanům práva,“ prohlásil v sobotu generální tajemník Organizace amerických států Luis Almagro. „Nyní jsme o pošlapání demokratických hodnot definitivně přesvědčeni,“ dodal hlavní představitel organizace, jež sdružuje všechny nezávislé státy na americkém kontinentu.
Situace se dále vyhrotila v neděli, kdy dav Madurových příznivců vtrhl do budovy Národního shromáždění a napadl některé zákonodárce ve chvíli, kdy poslanci, mezi nimiž má opozice většinu, projednávali spuštění impeachmentu. Po tom, co referendum bylo za podezřelých okolností zablokováno, šlo o poslední, byť zoufalou (impeachment by muset projít i přes Madurovi nakloněné soudy) snahu opozičních lídrů o prezidentovo odvolání za pomoci zákonného procesu.
To vše se děje v době, kdy země trpí nedostatkem potravin a léků, regály v obchodech jsou prázdné, inflace dosahuje trojciferných hodnot a zahraniční firmy i věřitelé od ní dávají ruce pryč. Jak je vůbec možné, že se ekonomika země, jež sedí na největších světových zásobách ropy, zmítá v takovém chaosu? Kvartet důvodů, proč je současná ekonomická situace země nejhorší na světě, představila CNN.
1. Tři roky recese
Ekonomika země se nachází v recesi od roku 2014 a podle Mezinárodního měnového fondu (MMF) bude pokračovat ještě nejméně tři roky. Hrubý domácí produkt se jen letos podle odhadů MMF propadne o 10 procent, čímž klesne již na 81 procent hodnoty z roku 2013. Pro příští rok pak analytici projektují pokles na úrovni 4,5 procenta.
Uklidnění nenabízí ani pohled na monetární ukazatele. Inflace letos podle MMF dosáhne astronomických 475 procent. Zatímco před dvěma lety dostal zájemce o venezuelskou měnu 100 bolívarů za jeden dolar, nyní jich obdrží 1262. Ve spojení s klesající ekonomikou jde vskutku o smrtící kombinaci. Na vině jsou podle expertů zejména nadměrné vládní výdaje na sociální programy a špatné a nezodpovědné nakládání s vlastními aktivy, jež zanechalo po zemi mimo jiné stovky zchátralých farem.
2. Porouchaný motor
Jako kopnutí do raněného pak na Venezuelu zapůsobil propad cen ropy na světových trzích, k němuž došlo v druhé polovině roku 2014. Země se sice může pyšnit největšími zásobami strategické suroviny na světě, jenže to je v podstatě vše, co má. Prodej ropy tvoří 95 procent venezuelského exportu. Ve chvíli, kdy tak její cena výrazně klesne (momentálně je na méně než poloviční úrovni z roku 2014), nemá stát z čeho financovat ani dovoz základních statků.
Hlavním problémem je, že venezuelská vláda odmítla investovat do těžby v době, kdy se ekonomice dařilo, a nyní na potřebné modernizace těžebních zařízení prostředky nemá. Na pokraji bankrotu se tak ocitla státní společnost Petroleos de Venezuela, jež nemá prostředky na splacení dluhů. V pondělí se sice dokázala dohodnout s věřiteli na odkladu splátek, podle expertů jde však fakticky jen o oddálení bankrotu. Kvůli neefektivní produkci, častým výpadkům elektřiny a stažení klíčových dodavatelů pro těžbu ropy tak produkce suroviny klesla na nejnižší hodnotu od roku 2003.
3. Nedostatek základních potřeb
Kritického bodu dosáhl během letošního roku nedostatek zboží. Bez mléka, vajec, mouky, mýdla a dalších základních statků se mnoho Venezuelců muselo obejít i několik týdnů či měsíců. Vláda na situaci zareagovala přísnou kontrolou cen, což ovšem kvůli vysoké inflaci učinilo z dovozu prakticky čehokoliv vysoce ztrátovou záležitost. Import potravin se tak v první polovině letošního roku propadl meziročně o polovinu. Od této politiky sice Madurův kabinet nyní upustil a zboží se do regálů opět vrátilo, nicméně jeho ceny jsou natolik vysoké, že jen malá část populace si jej může dovolit.
Podobná je situace ve zdravotnictví. Státním nemocnicím chybí základní léky a nejsou schopny poskytovat ani tu nejjednodušší péči, natož náročnější zákroky. Podle Farmaceutické federace chybí v zemi 80 procent ze základních potřeb, jež jsou nutné ke stabilizaci zdravotní péče.
4. Nejsou peníze
Venezuele dochází peníze. Nejen obrazně, ale i doslova. Vláda musí do konce roku 2017 splatit dluhy ve výši 15 miliard dolarů (371 miliard korun). Centrální banka však disponuje rezervami v hodnotě jen 11,8 miliardy dolarů (291,9 miliardy korun) a těžař Petroleos de Venezuela, hlavní dojná kráva státního rozpočtu, snižuje produkci a je na pokraji bankrotu.
Čína, která v posledních letech Venezuele rozpůjčovala 60 miliard dolarů a de facto ji držela při životě, už další injekce do zdecimované ekonomiky posílat nehodlá. Vše tak nasvědčuje tomu, že země, jejíž investiční rating srazila minulý týden agentura Standard & Poor's na třetí nejnižší hodnotu CC, nebude mít na konci příštího roku prostředky pro splacení dluhů.
Dále čtěte:
Venezuelský ropný gigant varuje před krachem
Hřebík do rakve? Čína odstaví Venezuelu od peněz
Komentátor FT Martin Wolf: Nástup Trumpa se neobejde bez násilí


description: Třesou se vám ruce úzkostí, když jste bez mobilu? Pak podle čerstvého průzkumu patříte k větší části lidstva.

title: Bez mobilu ani ránu: víc než polovina lidí cítí úzkost bez telefonu v dosahu


description: Miloš Zeman dnes v rozhovoru pro Českou televizi vyjádřil pochybnosti o smyslu existence Senátu v České republice. Podle něj nízká volební účast v letošních senátních volbách ukazuje na to, že je lidem existence Senátu lhostejná. Podle předsedy Senátu Milana Štěcha (ČSSD) by prezident republiky neměl napadat ústavní instituce. Prezident by měl hájit ústavu své země a ne ji svými výroky destabilizovat, míní místopředseda Senátu Přemysl Sobotka (ODS).

title: Zeman zpochybnil smysl Senátu. Protestují Štěch i Sobotka

maintext:
Nízká volební účast v senátních volbách podle Miloše Zemana ukazuje, že je lidem jedno, zda horní komora Parlamentu existuje nebo ne. Pochybnosti o smyslu existence Senátu v České republice Zeman vyjádřil během rozhovoru pro Českou televizi. „Spíše je lidem jedno, zda Senát existuje, či neexistuje, protože kdyby si Senátu více vážili, tak bude ta volební účast vyšší. Je mi to líto,“ řekl prezident.
Prezidentova slova vyvolala kritiku mezi politiky. „Prezident Miloš Zeman by neměl napadat ústavní instituce,“ uvedl v reakci na prezidentovo zpochybnění smyslu Senátu předseda horní komory Parlamentu Milan Štěch (ČSSD). Své řekl i místopředseda horní komory Přemysl Sobotka (ODS) „Prezident by měl hájit ústavu své země, ne ji svými výroky destabilizovat,“.
Štěch i Sobotka připustili, že nízká volební účast je problém, není ale „seriózní“ spojovat výsledek voleb s návrhem na zrušení Senátu, míní Štěch. O smyslu existence senátu je přesvědčen i premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD). „Vyřazování demokratických pojistek v klidných dobách se vymstí v časech horších. Takže Senát nerušit, i když by to bylo nesmírně populární,“ sdělil k Zemanovu výroku Sobotka (ČSSD).
Štěch: Senát má smysl
Podle Štěcha má Senát smysl. „Prokázal to svou usilovnou a trpělivou prací na zlepšování zákonů. V 60 procentech poslanci uznali, že změny navržené Senátem jsou změny k lepšímu. Naprostá většina horních komor parlamentů evropských zemí při opravách zákonů zdaleka tak úspěšná není,“ sdělil. Zeman podle něj může mít výhrady k jednotlivým osobám, ale neměl by napadat ústavní instituce. „Vyřazování demokratických pojistek v klidných dobách se vymstí v časech horších.
Zeman v televizi rovněž připomněl, že řešení několikrát navrhoval. Zavedl by prý povinnou volební účast, jako byla za Masarykovy první republiky. Pokud by lidé k volbám nešli, zaplatili by podle Zemana nějakou nepříliš vysokou, ale ne také úplně malou pokutu, a příště by si to rozmysleli, zda k volbám jít či nejít.
Do Senátu už letos Zeman nepřijde, nevidí důvod. Řekl, že jeho účasti brání senátní usnesení, které mu vyčítalo chování v prezidentské funkci. Podle něj by ho neměl poučovat někdo, kdo má menší důvěru veřejnosti.
V letošních senátních volbách byla nejúspěšnější KDU-ČSL, která vyhrála v devíti z 27 obvodů. Podle prezidenta měli výhodu v tom, že za lidovce kandidovali osvědčení komunální politici, k vítězství jim poblahopřál.
Pro zbývající dvě vládní strany - ČSSD a ANO - skončily volby nezdarem. ANO získalo stejně jako STAN a ODS tři mandáty, sociální demokraté dokázali zvítězit jen ve dvou obvodech stejně jako TOP 09 a Severočeši.cz. Zastoupení KSČM v Senátu zůstane jednočlenné.
Přečtěte si:
Visegrádská čtyřka podle Zemana plní své poslání
Ovčáček: Za zpoždění letu mohou dispečeři. Ti vinu odmítají


description: Senátorům, kteří letos neobhajovali nebo neobhájili mandát, bude na odchodném vyplaceno celkem 6,9 milionu korun. Nejvíce dostanou místopředsedové Senátu Zdeněk Škromach (ČSSD) a Přemysl Sobotka (ODS), nejméně dvouletá senátorka Ivana Cabrnochová (SZ).

title: Škromach 650 tisíc, Sobotka ještě více. Končící senátoři dostanou odstupné


description: Zaměstnanecký tribunál ve Velké Británii vynesl přelomový verdikt ve věci takzvané sdílené ekonomiky. Řidiči alternativní taxislužby Uber podle něj musí být považováni za zaměstnance. Mají tak nárok alespoň na minimální mzdu a placenou dovolenou. Uber se proti verdiktu odvolá.

title: Přelomový verdikt v Británii: řidiči Uberu mají mít zaměstnanecká práva

maintext:
Žalobu na Uber podali dva jeho řidiči, kterým se nelíbila jejich pozice. Uber je totiž považuje za osoby samostatně výdělečně činné a garantuje jim jen 75 procent z výdělku z každé jízdy. Soud však rozhodl, že řidiči provádí „nezměřitelnou práci“, která spadá do národních regulací ohledně minimální mzdy.
Jeden z řidičů u soudu argumentoval tím, že na něj Uber vyvíjel tlak, aby pracoval dlouhé hodiny a přijímal větší počet jízd, než by sám chtěl. Zároveň byl trestán za to, když nějakou objednávku na jízdu zrušil. V některých měsících si pak vydělával jen 5 liber za hodinu, což je méně, než kolik zaměstnancům nad 25 let zaručuje zákon.
„Řidiči Uberu často pracují dlouhé hodiny jen kvůli tomu, aby pokryli své základní výdaje. Právě jejich práce umožnila Uberu, aby se z něj stala světová korporace, která vydělává miliardy dolarů,“ přivítal rozhodnutí soudu Nigel Mackay, právník dvou zainteresovaných řidičů.
Konec levných jízd?
Ačkoli Uber tvrdí, že rozhodnutí soudu se vztahuje pouze na dva konkrétní řidiče, dá se předpokládat, že by s podobným výsledkem musel počítat i v dalších případných soudních sporech. Verdikt se tak může nepřímo dotknout až třiceti tisíc řidičů Uberu v Británii, stejně jako dalších více než sto tisíc lidí, kteří si přivydělávají v rámci sdílené ekonomiky.
Uber se s podobnými snahami řidičů potýká i v dalších zemích a britský verdikt může jeho pozici zhoršit. Pokud by k podobným rozhodnutím docházelo i v jiných státech, výrazně by stouply náklady na provoz, stejně jako jeho obchodní model, založený na levných jízdách.
Společnost se sídlem v San Francisku se proti rozhodnutí odvolá. Dlouhodobě argumentuje tím, že drtivé většině řidičů vyhovuje současný model, kdy jsou pány svého času. V červnu si za tímto účelem nechala zhotovit průzkum, ze kterého vyplývá, že 68 procent řidičů nemá nastavený pevný týdenní počet hodin a 41 procent si čas na jízdy uzpůsobují podle svých dalších aktivit.
„Naprostá většina řidičů, kteří využívají aplikaci Uberu, si chce zachovat svobodu a flexibilitu a jezdit jen tak, jak sami chtějí,“ tvrdí Jo Bertramová, regionální ředitelka Uberu pro Británii, Irsko a Skandinávii.
Rozhodnutí zaměstnaneckého tribunálu vyvolalo v Británii další debatu o sdílené ekonomice. Podle Seana Nesbitta z mezinárodní právnické firmy Taylor Wessing jím přijde Uber o stovky milionů liber ročně, přičemž jde pouze o začátek. Studii o dopadech sdílené ekonomiky už si vyžádala i britská premiérka Theresa Mayová.
Podle průzkumu společnosti Citizens Advice je v Británii 460 tisíc lidí nesprávně označováno za osoby samostatně výdělečně činné a Británie tím ročně přichází o 314 milionů liber (9,5 miliardy korun) na daních.
Dále čtěte:
Temná strana sdílení. Města i státy řeší, jestli jim nové služby nepřerostly přes hlavu
Uber má za dva roky v Praze čtvrt milionu registrovaných klientů


description: Nejpravděpodobnější příčinou zářijové exploze rakety Falcon 9 americké soukromé vesmírné společnosti SpaceX byla závada tankovacího systému. SpaceX to oznámila s tím, že zatím to ale nebylo zcela potvrzeno, napsala v noci na dnešek agentura Reuters.

title: Za zářijovou nehodou rakety SpaceX stojí potíže s tankováním


description: Střet mezi Pražským hradem a ministrem kultury Danielem Hermanem (KDU-ČSL) kvůli ministrovu úternímu setkání s dalajlamou má pokračování.

title: Herman: Zeman mi vyhrožoval. Sejdu-li se s dalajlamou, přijde strýc o vyznamenání

maintext:
Herman v pátek uvedl, že ho prezident Miloš Zeman vyzval, aby schůzku zrušil, nebo neudělí jeho strýci Jiřímu Bradymu státní vyznamenání.
„Velice panu prezidentovi záleželo na tom, abych se s jeho svatostí dalajlamou nesetkal. Řekl mi to opakovaně i při posledním setkání na Hradě,“ sdělil Herman České televizi. Svou verzi prý zveřejnil až dnes poté, co se v některých médiích objevila informace, že chtěl naopak vyznamenání pro svého strýce získat, výměnou za to, že se s dalajlamou nesetká. „To mě tedy opravdu až uráží, tak jsem měl potřebu to uvést na pravou míru,“ podotkl ministr.
Brady, který prošel Terezínem i Osvětimí a celý život píše a přednáší o hrůzách holokaustu, uvedl, že Hrad ho o jeho vyznamenání informoval. V seznamu lidí, které má prezident vyznamenat 28. října, ale Brady podle Hermana nyní není. Podle Zemanova mluvčího nebyl žádný seznam oceněných oficiálně ani neoficiálně uveřejněn.
Tibetský duchovní vůdce dalajlama přijel do ČR na konferenci Forum 2000. Čínské ministerstvo zahraničí ještě před jeho příjezdem požadovalo, aby se s ním členové české vlády nesetkávali. V úterý pak Čína pohrozila Česku kvůli schůzkám Hermana a také vicepremiéra Pavla Bělobrádka (KDU-ČSL) s dalajlamou zhoršením vztahů. Ve stejný den večer vydali nejvyšší čeští ústavní činitelé prohlášení o respektu k územní celistvosti Číny, jejíž je Tibet součástí. Dalajlama ale nepožaduje vznik Tibetu jako samostatného státu, usiluje o širší autonomii v rámci Číny.
Brady Aktuálně.cz sdělil, že ho o chystaném vyznamenání řádem T. G. Masaryka informoval ředitel hradního protokolu Jindřich Forejt. Volal mu osobně minulý týden v pátek, uvedl Brady. O zrušení vyznamenání se dozvěděl dnes. „Jsem zklamán, ale vyrovnal jsem sem s horšími věcmi,“ poznamenal Brady, který se za svou činnost dočkal ocenění po celém světě. Podle Forejta se od něj lidé, se kterými mluvil, dozvěděli, že jsou v návrhu na udělení vyznamenání. Zda mluvil přímo s Bradym, odmítl Forejt potvrdit.
To, že Brady měl být původně vyznamenán, potvrdila médiím vedle Hermana a Bradyho také jeho dcera Lara. Zemanův mluvčí Jiří Ovčáček označil Hermanovy výroky za špinavost, ministr by se za ně měl podle mluvčího stydět. Na otázku, zda tedy Herman neříká pravdu, když uvádí, že pokud by se nesetkal s dalajlamou, jeho strýc by dostal vyznamenání, Ovčáček odvětil, že nekomentuje jméno a nezná seznam vyznamenaných. Herman k tomu na Nově uvedl, že nebude komentovat slova nižšího státního úředníka.
Nátlak Hradu na Hermana potvrdil jeho stranický kolega ministr zemědělství Marian Jurečka. Na twitteru uvedl, že o varování před schůzkou s dalajlamou informoval Herman vedení lidovců před 14 dny.
Přečtěte si o letošní návštěvě dalajlámy v Česku:


description: Pročínské prohlášení čtyř nejvyšších ústavních činitelů bylo podle ministra zahraničí Lubomíra Zaorálka (ČSSD) nutné. Důvodem bylo to, že ministr kultury Daniel Herman (KDU-ČSL) nedodržel dohodu a s dalajlámou se sešel nikoli soukromě, ale oficiálně a za přítomnosti místopředsedů Poslanecké sněmovny a Senátu Jana Bartoška a Miluše Horské. Herman však existenci podobné dohody odmítl.

title: Kdo říká pravdu? Schůzka s dalajlamou vyvolala přestřelku mezi ministry

maintext:
„Šlo o hledání řešení v situaci, kdy Česká republika přestala držet slovo. Pan Herman … si tady prostě dovolil něco, co bylo zborcením toho, co se dohodlo,“ uvedl Zaorálek v pořadu Partie televize Prima. Podle něj by to bylo bráno jako „politická provokace“ a ohrožovalo to dohodu o strategickém partnerství mezi oběma zeměmi. Za nesmyslné označil informace o tom, že prohlášení mělo zůstat neveřejné. „Že by se tajně něco posílalo, to je přece nesmysl,“ prohlásil.
Zaorálek uvedl, že Hermanovi před jeho schůzkou řekl, že pokud by se s dalajlámou setkal soukromě v rámci konference Forum 2000, „možná z toho bude křik, ale to ustojíme“. Až den před schůzkou se z médií dozvěděl, že Herman dalajlámu přijme oficiálně. Ministr kultury to podle Zaorálka zdůvodnil tím, že dalajlamu přijal jako představitele významného světového duchovního směru, což mu náleží, neboť do jeho resortu spadá agenda církví, a tedy i duchovních věcí. „To je nedodržení slova vůči mně, nejenom vůči Číně,“ uvedl k Hermanovu rozhodnutí Zaorálek.
Herman dnes řekl, že nikdy nikomu neslíbil, že se s dalajlamou nebude scházet. „Naopak, když taková diskuse byla, tak jsem jednoznačně tento požadavek odmítl s tím, že je v rozporu s mým svědomím.“ Jeho slova potvrdila eurokomisařka Věra Jourová (ANO). Uvedla, že už před dvěma lety, kdy byla ještě ministryní pro místní rozvoj, Herman na jednání vlády prohlásil, že mu nikdo nebude zakazovat, aby se sešel s dalajlamou. Ministr vnitra Milan Chovanec (ČSSD) ale České televizi řekl, že Herman před dvěma lety sliboval, že schůzky nebudou oficiální. „Říkal - chci se s dalajlamou potkávat, ale respektuji, že to bude neoficiální,“ uvedl.
Europoslanec ODS Jan Zahradil v pořadu označil prohlášení za přehnané. Vytvořilo dojem podřízenosti a submisivity. Dostačující by prý byla pouze nóta ministerstva zahraničí, neboť ČR vždycky dodržovala politiku jedné Číny. Zaorálek uvedl, že prohlášení za ministra zahraničí k česko-čínským vztahům vydal den před setkáním Hermana s dalajlamou a nové prohlášení ministerstva zahraničí už by podle něj nebylo dostatečnou reakcí. „Já jsem byl tak trochu kašpar v souvislosti s tím, co jsem vydal,“ dodal.
Sporné prohlášení podepsali prezident Miloš Zeman, předseda Sněmovny Jan Hamáček (ČSSD), předseda Senátu Milan Štěch (ČSSD) a premiér Bohuslav Sobotka (ČSSD). Zdůraznili v něm, že Česko „při naplňování své dlouhodobé politiky vůči Čínské lidové republice vychází z principů strategického partnerství mezi oběma zeměmi a ze vzájemného respektu ke svrchovanosti a územní celistvosti Čínské lidové republiky, jejíž je Tibet součástí“. Stručný dokument rovněž obsahuje ujištění, že „osobní aktivity některých českých politiků nejsou výrazem změny oficiální politiky“.
Prohlášení vyvolalo kritiku nejen v části veřejnosti a od opozičních politiků ale i zástupců vládní KDU-ČSL. Herman po jeho zveřejnění uvedl, že pokud se ústavní činitelé v prohlášení musí vymezit proti jeho setkání s dalajlamou, pak partnerství s Čínou stojí na hliněných nohou. Někteří poslanci a senátoři chtějí záležitost probrat na schůzi parlamentních komor.
Čína osmdesátiletého dalajlámu, nositele Nobelovy ceny za mír, označuje za separatistu, který bojuje za prosazení nezávislosti Tibetu. Peking považuje Tibet za nedílnou součást čínského území a setkání státníků s dalajlamou kritizuje dlouhodobě.
Dále čtěte:
Zástupci STAN chtějí v Senátu řešit pročínské prohlášení
Filip vyzývá Hermana k odchodu. Chce se jen zviditelnit, vrací úder ministr
Filip vyzývá Hermana k odchodu. Chce se jen zviditelnit, vrací úder ministr


description: Za propad ČSSD v krajských volbách nemůže špatná práce regionálních vlád, důvod musí být spíše na celostátní úrovni, míní prezident Miloš Zeman. V rozhovoru pro Blesk.cz dnes podotkl, že v minulosti v regionálních volbách vítězily strany parlamentní opozice. ANO vyhrálo jako opozice ve vládní koalici, uvedl a poblahopřál hnutí ANO k vítězství.

title: Zeman blahopřeje Babišovi: ANO vyhrálo jako opozice ve vládě


description: Televize Prima ve středu večer neodvysílala avizovaný pořad, ve kterém účinkovali mimo jiné pamětník holokaustu Jiří Brady a jeho příbuzný, ministr kultury Daniel Herman. Televize to zdůvodnila tím, že tvůrci Show Jana Krause nedodali díl včas. Dramaturgyně pořadu ale pochybení odmítla.

title: Cenzura na Primě? Televize neodvysílala pořad s Bradym


description: Centrální bankéři udělali z investování hazardní hru s nepříjemnými důsledky, píše „dluhopisový král“ Bill Gross v nejnovějším dopise investorům svého fondu. Taková situace podle něj nemůže skončit dobře.

title: Finanční trhy se staly kasinem, říká investor Gross. Sám v jednom zbohatl


description: Americký písničkář po více než dvou týdnech prolomil mlčení a oznámil Švédské akademii, že přijímá Nobelovu cenu za literaturu. Podle prohlášení instituce zatím není jasné, zda se Dylan některé z událostí Nobelova týdne v prosinci ve Stockholmu zúčastní. V rozhovoru s listem The Telegraph však zpěvák řekl, že na ceremonii do Švédska přijede, pokud bude moci.

title: Bob Dylan prolomil mlčení, Nobelovu cenu přijme


description: Milan Štěpánek před dvěma týdny otevřel svůj první e-shop. Nese název Vladcemopu.cz a prodávají se na něm čisticí potřeby. Nevědomky se tak stal také součástí jednoho specifického fenoménu. V Česku se vloni v internetových obchodech protočilo těžko představitelných 81 miliard korun a s téměř 37 tisíci e-shopy patříme k zemím s největším počtem těchto obchodů v přepočtu na obyvatele.

title: Česko je rájem e-shopů. Loni se v nich protočilo 80 miliard

maintext:
Množství e-shopů na tak málo obyvatel způsobilo, že Češi jsou v online nakupování rozmazlení. Každý by chtěl zboží druhý den, neplatit za dopravu a nejlépe ještě dostat k nákupu dárek.
Borci z Východu
V používání internetu přitom Česko není světovým lídrem. V počtu domácností s připojením k internetu je podle posledních dat ČSÚ pod evropským průměrem, v elektronizaci státní správy kulhá v páté desítce světa, v možnostech zapojení do elektronické demokracie se nachází na 76. místě za Albánií, Filipínami či Saúdskou Arábií. O to zajímavější je, jak lidé ze země s takovým postavením začali na internetu podnikat.
Najít důvod, proč je Česko poseté e-shopy, se dá právě díky konkrétnímu příběhu novopečeného majitele internetového obchodu. Protože i jeho konkurenti, kteří dnes ve svých obřích virtuálních obchodních domech točí miliardy, začínali před pár lety úplně stejně.
Milan Štěpánek provozuje úklidovou firmu a při každém nákupu zboží se díval, jak slušné mají jeho dodavatelé marže. Udělal to nejjednodušší, co mohl. Přidal se na jejich stranu a to, o čem věděl, že dělají špatně, začal dělat na svém e-shopu jinak. „Všechno zboží je k dispozici na jedné stránce, člověk nemusí někde shánět chemii a jinde mopy. Máme zásobený sklad a nemusíme lhát zákazníkům o dodacích lhůtách. Klidně zboží přivezeme i přímo na místo, kde úklidová firma právě pracuje, aby nemusela zboží vozit z centrály,“ popisuje.
Zařídit si e-shop navíc nestojí moc peněz. Platformy, na kterých fungují, se dají sehnat už hotové za tisícikoruny. Pokud chce pak majitel zvýšit nebo spíše „nakoupit“ návštěvnost webu, může ho to vyjít i na statisíce, to ale není případ Vládce mopu. Větší investice, které Milan Štěpánek musel udělat, tak šly jen do nového spolehlivého auta a zaměstnankyně, která má e-shop na starosti. „Do budoucna chci získat slušný podíl na trhu,“ plánuje podnikatel.
36 800 e-shopů funguje v současné době v Česku. Meziročně je to zhruba o procento méně. 80 % je celkový nárůst počtu e-shopů od roku 2010 do roku 2015.
Podle statistik je nyní v Česku přibližně 36 800 e-shopů a drtivá většina z nich je podobná tomu, který začal provozovat Štěpánek. V přepočtu na obyvatele se tak Česko podle lidí z oboru řadí mezi země s největším počtem e-shopů na hlavu. „Na důvod se těžko přichází. Já si myslím, že to je hodně ovlivněno tím, že spousta lidí předpokládá, že jde o snadný způsob vydělání peněz, a my Češi tak nějak vždy radši volíme snadné cesty. Ono to tak v praxi samozřejmě není a většina těch e-shopů se nedostane ani k několikamilionovému obratu,“ komentuje Jan Vetyška, výkonný ředitel Asociace pro elektronickou komerci (APEK).
Data o e-shopech mu dávají za pravdu. Celá třetina jejich celkových obratů připadá na první velkou pětku a trh je velmi konsolidovaný, jak řekl šéf srovnávače Heureka Tomáš Braverman na nedávné konferenci ShopCamp. Zároveň se podle čísel Heureky zdá, že co se týče počtu e-shopů, je Česko na vrcholu a už jich nebude přibývat. Meziročně jich dokonce o procento ubylo.
Potraviny letí
Co ale roste, je objem peněz utracených na internetu. Podle dat APEK byl ještě v roce 2012 obrat českých e-shopů na hodnotě 51 miliard korun, za tři roky tak do loňska vyrostl o třicet miliard. A podle všeho bude na internetu ještě lépe. „Letos sledujeme trend v prodeji zboží online opět rostoucí, a to kolem 20 procent. Osobně jsem očekával, že se tempo růstu zpomalí na 15 procent, ale není tomu tak. Sám jsem velmi zvědavý, jak se bude křivka vyvíjet v následujících letech, ale předpokládám, že bude neustále rostoucí,“ říká Jan Vetyška.
Nahoru by měly jít všechny segmenty trhu. Méně prodej bílé techniky, tedy praček, myček či lednic, a rychleji pak online prodej potravin. Růst má i prodej módy. Britská společnost Verdict Research dokonce vyhodnotila Česko jako jednu ze tří evropských zemí, kde se trh s módou bude nejvíc rozvíjet. Češi totiž utrácejí za oblečení kolem dvou a půl procenta ze svých příjmů. V okolních zemích, jako jsou Polsko nebo Německo, je to výrazně nad čtyřmi procenty. Největším českým e-shopem je Alza zakladatele Aleše Zavorala (ano, ze zkratky jeho jména vznikl název firmy). Vloni měla firma 14,5miliardový obrat, což byl meziroční nárůst o 24 procent. Firmě k tomu pomohla expanze na zahraniční trhy.
Konkurence e-shopů hýčká zákazníky. Čtěte:
Na přední pozice patří i Mall.cz, jehož příběh ale naznačuje, že všechna naleštěná čísla o obratech mohou mít také svoji druhou tvář. Mall dnes patří investorské skupině Rockaway zakladatele Jakuba Havrlanta. Pod Rockaway spadají ještě například dovolenková Invia.cz, taxíkové Liftago nebo srovnávač cen Heureka. Mall zakládali v roce 2000 ještě pod jiným názvem Ondřej Fryc, Petr Burcal a Jan Menšík. Jak postupně obchod rostl a expandoval do zahraničí, neslo to své náklady. Zakladatelé tedy sháněli investory, až většinu ovládl jihoafrický Naspers.
A podle všeho ta spolupráce příliš neklapala, což se na Mallu projevovalo. Firma prodělávala desítky milionů ročně, a i když se dařilo sumu v posledních letech snižovat, Rockaway koupil Mall a Heureku dohromady za 5,4 miliardy korun, přičemž jen za samotný Mall zaplatil předchozí vlastník, jihoafrický Naspers, 5,7 miliardy.
Odborníci se přesto na obchod nedívají jako na prodělečný. „Vše je otázkou poptávky a nabídky. Hospodářské výsledky Mallu neznám do detailů, ale předpokládám, že když společnost vybuduje za stovky milionů inovativní logistické centrum, obratově roste o desítky procent, tak je logické, že může být v červených číslech, ale to je jen účetní pohled,“ říká Jan Vetyška.
Bohatí už vědí
Více než osmdesátimiliardový obrat českých e-shopů samozřejmě nenechává chladným majetné investory. Například nákup Mallu zajistili financováním miliardáři Daniel Křetínský a Patrik Tkáč spolu se skupinou PPF. Co se týče přímých investic, často se do nich pouštějí ti, kteří sami úspěšný internetový byznys udělali. Například Tomáš Čupr, nový člen investorské skupiny Enren, má za sebou vybudování veleúspěšného Slevomatu. Nyní se soustředí na projekt Rohlik.cz.
Dalším zajímavým počinem v režii Enrenu je pak projekt Twisto. Funguje trochu jako kreditní karta, za zákazníka zaplatí předem online nákup. Byť je to pro investory rizikové, projekt má svou cenu v tom, že se na něm dá otestovat a dotáhnout k dokonalosti systém hodnocení důvěryhodnosti zákazníků. Ten se dá pak samostatně nabízet bankám nebo pojišťovnám.
Kromě skupin Rockaway a Enren je třetím velkým držitelem internetových obchodů společnost Miton. V portfoliu má e-obchod s bytovými doplňky s názvem Bonami nebo módní Glami. V Rohlíku se pak potkávají s Enrenem a Čuprem, podobně jako v Twistu a Slevomatu.
Na módu také vsadil e-shop Zoot zakladatelů Ladislava Trpáka a Oldřicha Bajera. Ten razí koncept kombinace e-shopu a kamenné prodejny nebo přesněji výdejny zboží. Je to účinná taktika. Lidé si mohou oblečení po síti objednat, v obchodě vyzkoušet a pak se rozhodnout. Konvenuje to s tím, co na konferenci ShopCamp říkal UX designér Jan Kvasnička. Množství e-shopů na tak málo obyvatel způsobilo, že Češi jsou v online nakupování rozmazlení. Každý by chtěl zboží druhý den, neplatit za dopravu a nejlépe ještě dostat k nákupu dárek. Ale na druhé straně, proč ne.
Čtěte dále:


description: Íránec s českým občanstvím Shahram Abdullah Zadeh, který čelí obžalobě v kauze daňových úniků, podal další trestní oznámení na státního zástupce Jiřího Kadlece. Opírá se o text zářijového usnesení Ústavního soudu, který sice odmítl podnikatelovu stížnost proti jeho opětovnému zadržení, zároveň ale konstatoval, že jeho případ má ze Zadehova pohledu "určitý šikanózní rozměr". Zadeh novinářům zopakoval, že Kadlec a další zástupci justice zneužili svou pravomoc.

title: Zadeh podal trestní oznámení na žalobce Kadlece, stěžuje si na šikanu

maintext:
Zadehovy aktuální kroky reagují na to, že ho počátkem února zadržela policie bezprostředně poté, co se díky rekordní kauci 150 milionů korun dostal z vazby. Souhlas se zadržením vydal právě Kadlec z brněnského krajského státního zastupitelství a zdůvodnil ho žádostí o vydání do Íránu v jiné kauze. V policejní cele Zadeh strávil tři dny. Na svobodu se dostal poté, co brněnský krajský soud zamítl Kadlecův návrh na další vazbu.
Podnikatel si na postup policie a žalobců stěžoval u Ústavního soudu, který jeho stížnost 13. září odmítl. V odůvodnění rozhodnutí však mimo jiné stojí, že „při popisu rozhodných skutečností nelze přehlédnout určitý - z pohledu stěžovatele - šikanózní rozměr celého případu“.
Podnikatel proto nyní podal k Nejvyššímu státnímu zastupitelství trestní oznámení na Kadlece „a další osoby, které se podílely na zadržení oznamovatele“. V textu oznámení konkrétně zmiňuje „svého“ soudce Aleše Novotného a žalobce Aleše Sosíka z olomouckého vrchního státního zastupitelství. „Trvám na tom, že se chovali jako organizovaná zločinecká skupina,“ prohlásil v pondělí.
Dále Zadeh požaduje 330 tisíc korun po ministerstvu spravedlnosti jako náhradu nemajetkové újmy. „Mým cílem není dostat peníze od státu. Chci je nechat lidem, kteří nemají takové možnosti jako já, aby obhájili svá práva,“ uvedl.
Ústavní soud Zadehovu stížnost odmítl, protože postup zastupitelství napravil už brněnský soud, když návrhu na vazbu nevyhověl. „Nezbývá než se smířit s faktem, že každý sofistikovaný systém generuje určité množství chyb, nicméně právě proto jsou tu již na nižších stupních ustaveny přezkumné instituce, aby došlo k řádné nápravě takových pochybení,“ konstatoval předseda senátu Vojtěch Šimíček.
Zadeha ve středu čeká výpověď u soudu v případu miliardových daňových úniků při dovozu pohonných hmot do Česka. K tomu řekl, že bude mimo jiné opět zpochybňovat nestrannost soudce Novotného, prý přinese nové důkazy. Na Novotného a Kadlece podal jiné trestní oznámení už před půl rokem, státní zastupitelství je ale vyhodnotilo pouze jako podnět k provedení dohledu.
Zadehovi hrozí až 13 let vězení. Podle obžaloby přivezl v letech 2012 a 2013 s komplici do ČR stovky milionů litrů pohonných hmot ze Slovinska a Německa a stát ošidili pomocí falešných daňových přiznání o 2,5 miliardy korun. Zadeh tvrdí, že je nevinný. Prý pouze půjčil známým peníze na podnikání a pak je chtěl zpět. Deset ze spoluobviněných údajně ani nezná. O vazbě, v níž strávil 22 měsíců, hovoří jako o „protiprávním dvouletém únosu“.
Dále čtěte:
Bývalý náměstek Šiška dostal šest let za zmanipulování zakázky
Dalíkova naděje: Nejvyšší soud by měl rozsudek zrušit


description: Americké volby vyhraje Hillary, bude se dařit akciím technologických a „zelených“ firem

title: Čísla přejí Clintonové a akciím


description: Rudolf Jindrák, který v čele zahraničního odboru Pražského hradu vystřídá Hynka Kmoníčka, se v roce 1989 upsal komunistické vojenské rozvědce – Zpravodajské službě generálního štábu. Bývalý velvyslanec v Německu Jindrák nyní pracuje jako poradce premiéra Bohuslava Sobotky. Po Vratislavu Mynářovi a Martinu Nejedlém půjde o další osobu s kontroverzní minulostí v blízkosti prezidenta Miloše Zemana.

title: „Typ“ Jindrák. Na Hrad míří bývalý agent vojenské rozvědky

maintext:
Jindrák v minulosti pro týdeník Euro uvedl, že o svých kontaktech s komunistickou rozvědkou už v devadesátých letech informoval nadřízené: „Následně jsem byl Národním bezpečnostním úřadem třikrát prověřen na stupeň přísně tajné (nejvyšší stupeň utajení – pozn. red.). S žádnou rozvědnou službou jsem však fakticky nikdy nespolupracoval.“
Vázací akt Jindrák podepsal v létě 1989, čímž se stal spolupracovníkem Zpravodajské služby Generálního štábu. Tato skutečnost je součástí svazku, jehož kopii týdeník Euro získal oficiálně z Ústavu pro studium totalitních režimů. Ze svazku vyplývá, že vojáci si Jindráka vytipovali na základě plánů střídání v tehdejších diplomatických misích Československé socialistické republiky. Jindrák měl být v červenci 1989 vyslán jako pracovník konzulárního odboru do Bonnu, tehdejšího hlavního města Spolkové republiky Německo (SRN).
Ve svazku s krycím jménem Danada, který si vojenská tajná služba na Jindráka vedla, se uvádí: „Typ (míněn Jindrák – pozn. red.) orgána 817 poznal jako pracovníka vojenské správy ministerstva národní obrany pod jménem Jirka a bez rozpaků ho zařadil k pracovníkům vojenské rozvědky.“ Jindrák posléze podepsal závazek mlčenlivosti. Tato schůzka se odehrála 13. ledna 1989. „V rozhovoru s orgánem 817 požádal o možnost, aby o skutečnosti, že hodlá spolupracovat se Zpravodajskou službou Generálního štábu, vědělo co nejméně lidí,“ pokračuje autor zprávy z Jindrákova svazku.
Politická vyspělost
Další schůzka, tentokrát s řídicím důstojníkem pod krycím jménem Bubeník, se uskutečnila 5. dubna téhož roku před Domem ROH na pražském Dlabačově ve služebním voze. Další forma kontaktů se měla odehrávat prostřednictvím telefonátů. „S touto formou souhlasil a potvrdil ochotu pro další kontakt,“ popisuje průběh schůzky verbující Bubeník. V jedné z položek spisu popisuje řídící důstojník motiv Jindrákovy spolupráce: „Podle dosud zjištěných skutečností a obou typovacích pohovorů bude spolupráce s ním založená na ideologickém motivu. Je politicky vyspělý, s dobrými politicko-organizačními schopnostmi. Je členem KSČ od roku 1982.“
Ve svém životopise, který je součástí svazku, Jindrák popsal i genezi členství v Komunistické straně Československa: „V roce 1982 jsem byl přijat na gymnáziu v Říčanech u Prahy za kandidáta KSČ. A v roce 1984 převeden na Právnické fakultě Univerzity Karlovy za člena KSČ. Na právnické fakultě jsem v letech 1984–1986 vykonával funkci vedoucího stranické skupiny.“ V roce 1986, po ukončení právnické fakulty, Jindrák nastoupil na ministerstvo zahraničí. Poté musel absolvovat základní vojenskou službu.
Služebně-politická charakteristika vojáka také popisuje Jindráka jako zapáleného komunistu: „Osvědčil se v politické práci, ve které dovedl zdařile využít svou dobrou teoretickou průpravu z marxismu-leninismu.“ A Jindrákův nadřízený z Vojenské akademie Antonína Zápotockého v Brně v hodnocení jeho působení v armádě pokračuje: „Konkrétní politickou prací, charakteristickou individuálním přístupem k funkcionářskému aktivu, prokázal již v mladém věku politickou vyzrálost se smyslem pro nové. Zásady proletářského a socialistického internacionalismu jsou mu vlastní, má vřelý vztah k sovětskému lidu.“
V květnu 1989 dostala vojenská rozvědka zprávu, že Jindrák nakonec do Německa neodcestuje. „Johanes (tehdejší ministr zahraničí – pozn. red.) ho neschválil, protože je svobodný, a na zastupitelském úřadě by měl pracovat člověk, který má rodinu. Na základě této skutečnosti bylo rozpracování typa dočasně přerušeno až do začátku července, kdy došlo k vytvoření nové situace a ke změně původního odmítnutí schválení výjezdu typa do SRN,“ informuje důstojník své nadřízené. A dodává: „Situace na konzulárním odboru v Bonnu se do značné míry zkomplikovala po odchodu jednoho pracovníka zpět do ústředí a vedoucí konzulárního odboru několikrát intervenoval o posílení tohoto pracoviště u soudruha Johanese. Na základě nejnovějších poznatků tato intervence dopadla pozitivně.“
Důstojník vycházel i z informací Jindráka, se kterým se sešel 5. července 1989: „V průběhu pohovoru byla s typem opětovně rozebrána otázka jeho ochoty ke spolupráci, potvrzeny motivy a možnosti, které budou vyplývat z jeho služebního přidělení na konzulárním odboru v Bonnu.“ Jindrák řídícího důstojníka zároveň informoval, že se o něho zajímá federální ministerstvo vnitra, pod které spadala tehdejší Státní bezpečnost: „Potvrdil, že rezident federálního ministerstva vnitra na ministerstvu zahraničí si ho předvolal na pohovor, který se ještě neuskutečnil.“
Den podpisu
Několik dní po schůzce 5. července se pak odehrálo klíčové setkání, na kterém Rudolf Jindrák podepsal takzvaný vázací akt. Řídící důstojník popisuje akci následovně: „Proběhla 13. července v čase od 10 do 10.30 ve služebním vozidle v ulici Na náspu na Hradčanech. V průběhu získávací akce byla s typem v konkrétní podobě rozebraná otázka jeho spolupráce se Zpravodajskou službou Generálního štábu. Typ od orgánu požadoval upřesnění s odůvodněním, že z doslechu od profesionálních pracovníků 1. správy federálního ministerstva vnitra, legalistů, zaměstnaných na konzulárním odboru ministerstva zahraničí (lidé, kteří byli pod krytím vysíláni do zahraničí – pozn. red.), má s touto spoluprací špatné zkušenosti, že se nedbá na konspiraci, ochranu spolupracovníka a že úlohy, které jsou vydávané, odporují legálnímu a legendovatelnému poslání a činnosti.“
A dále Jindrákův řídící důstojník v popisu schůzky, na které diplomat podepsal závazek ke spolupráci s vojenskou rozvědkou, uvádí: „Je si však vědom, že oficiální cestou se dá jen těžko něco zjistit, a je ochotný pro tuto věc spolupracovat a plnit požadované úlohy jako komunista. Svoji spolupráci si představuje jako využívání jeho možností referenta konzulárního odboru v Bonnu při poskytování vhodných návodek, informací nebo jiných materiálů, se kterými přijde do styku. Nerad by však, cituji, ,statoval před vojenským objektem za účelem vyfotografování jeho osoby z důvodu využití zajímavého pozadí‘.“
V rámci těchto fotografování se vojenští špioni pokoušeli zmapovat utajované zabezpečení armádních budov zemí NATO i Varšavské smlouvy. Jindrákův takzvaný závazek – Zavazuji se spolupracovat s československou zpravodajskou službou a odpovědně plnit úkoly, které mně budou uloženy – se ve svazku na rozdíl od jiných spolupracovníků komunistických tajných služeb zachoval. Listina však byla roztrhaná a někdo ji slepil do původní podoby.
Vydírali mě
Jindrák po letech popsal svůj příběh pod taktovkou vojenských špionů jako naprosto marginální. „V roce 1990 mě vyřadili jako nepoužitelného. Neměl jsem s nimi nic společného. Nebudu komentovat, co napsal důstojník. Bylo to napsané v nějakém dobovém kontextu. S fotografováním to však bylo naopak. Rezolutně jsem je odmítl. To však ve spisu není,“ zpochybňuje informace ze svazku Jindrák.
Dodává, že ho vojáci při verbování vydírali: „Tlačili na mne, že nebudu mít žádný kariérní postup, že mě zničí. Nebyl jsem absolventem moskevské školy (MGIMO – pozn. red.) jako jiní. Byl jsem mimochodem šest měsíců zařazen do spisovny na konzulárním odboru. Neměl jsem šanci se někam dostat. Dvacet let jsem netušil, že jsem závazek v této podobě podepsal. Až poté, co jsem teď viděl spis, mi došlo, oč tehdy šlo. Metody těchto lidí byly odporné.“ Jindrák dále týdeníku Euro před časem řekl: „Bylo mi tehdy 24 let. A bylo mi řečeno, že pohovor s představiteli bezpečnostních složek je běžnou součástí výjezdů všech pracovníků. Bylo to mnohem složitější, než jak to vypadá ze spisu.“
Podle dřívějšího vyjádření ministerstva zahraničních věcí měl ale Jindrák důvěru svých představených. „Podle našich informací Jindrák o těchto skutečnostech již v devadesátých letech informoval své nadřízené a posléze i Národní bezpečnostní úřad,“ uvedl k otázkám týdeníku Euro někdejší náměstek Jiří Schneider. A podotkl: „Jindrák byl opakovaně prověřen na příslušnou úroveň pro styk s utajovanými skutečnostmi a choval se odpovědně. Informoval otevřeně své nadřízené, kteří postupovali v souladu se zákonem.“
Bývalého ředitele Národního bezpečnostního úřadu (shodou okolností souzeného v kauze Čepro – pozn. red.) Tomáše Kadlece příběh Jindráka nepřekvapil. Za svého působení na úřadu se podle svých slov setkal s velkou neochotou zpravodajských služeb poskytovat k prověřovaným osobám nejen archivní informace, ale i aktuální poznatky. „Výstupy byly často neúplné a nekvalitní. Dávali nám, co chtěli nebo potřebovali,“ tvrdil Kadlec.
Dle něho na tento možný problém upozorňoval bezpečnostní výbor NATO. „Není jednoduché hodnotit minulost těchto lidí. V případě pochybností však platí pravidlo nevydávat bezpečnostní prověrku. Všichni nás před těmito excesy, a dnes už jde o desítky lidí, varovali. Na ně svazky existovaly, ale služby tyto dokumenty úřadu neposkytovaly. Otázkou je proč. Zda to byl šlendrián, nebo záměr. Nechci se raději pídit, zda jsme například o státních zástupcích, které jsme museli ze zákona prověřovat, dostávali všechno,“ dodává Kadlec, jenž v minulosti čelil také obvinění z možné manipulace s bezpečnostními prověrkami.
Jindrák v minulosti působil jako velvyslanec v Německu. Předtím vedl ambasády ve Vídni a v Budapešti. Kauzu své spolupráce s vojenskou rozvědkou ustál. Donedávna působil jako náměstek na ministerstvu zahraničí, kde řídil sekci konzulární a právní. Vloni v červenci začal radit ve věcech zahraniční politiky premiéru Bohuslavu Sobotkovi.
Dále čtěte:
Kmoníčka v čele hradní diplomacie nahradí Rudolf Jindrák
Kmoníček skončí na Hradě, bude novým velvyslancem v USA
Komentář: Minulost prezidentských kandidátů je věc veřejná


description:
Petr Abrahámek • generální ředitel
Společnost i4wifi má od 1. září 2016 nového generálního ředitele. Stal se jím Petr Abrahámek, který do i4wifi přišel ze společnosti Škofin, kde zastával pozici vedoucího oddělení retailového prodeje a korporátního financování. Jeho hlavním úkolem bude vést společnost k dalšímu ekonomickému růstu, zdokonalení firemních procesů a posilování značky na tuzemském i mezinárodním trhu, zvláště pak ve vztahu ke klíčovým partnerům a zákazníkům. Petr Abrahámek má rozsáhlé manažerské zkušenosti z oblasti obchodu a marketingu, které nasbíral v automobilového průmyslu. Před svým působením ve Škofinu pracoval pro Suzuki Motor Czech, kde měl na starost například restrukturalizaci dealerské sítě. Abrahámek vystudoval na zlínské Fakultě managementu a ekonomie VUT. Hovoří plynně anglicky, domluví se částečně italsky a japonsky.

title: i4wifi


description: Zástupci hnutí Severočeši.cz dnes napadli krajské volby v Ústeckém kraji. Ve stížnostech, které předali, krajskému soudu, žádají kvůli odvolání svých kandidátů krátce před volbami jejich opakování.

title: Severočeši.cz žádají opakování voleb v Ústeckém kraji


description: Více než polovina Němců má obavy z toho, že v zemi skrze uprchlíky příliš stoupne vliv islámu, ukázal průzkum veřejnoprávní televize ARD. Dvě třetiny Němců považují nebezpečí útoků islamistů za velké, nebezpečí útoků ze strany pravicových extremistů považuje za velké dokonce 84 procent obyvatel spolkové republiky.

title: Němci se bojí extremistů i sílícího vlivu islámu


description: Krajské volby ve Středočeském kraji vyhrálo hnutí ANO před STAN. ČSSD, která v kraji dosud vládla spolu s komunisty, skončila třetí. Lídryně ANO Jaroslava Jermanová osloví ke spolupráci k vedení kraje Starosty a Nezávislé (STAN). O dalších partnerech chce pak jednat.

title: Ve středních Čechách vyhrálo ANO. Jermanová osloví druhé Starosty

maintext:
Výsledek strany předčil očekávání Jermanové. „Musím říci, že jsem byla velmi skeptická, když jsem viděla volební účast,“ uvedla. Z celkových 65 mandátů jich ANO získalo 16, STAN o jeden méně a ČSSD bude mít 11 zastupitelů. ODS získala deset mandátů, KSČM osm a TOP 09 pět. K urnám přišlo 34,76 procenta voličů. To je méně než před čtyřmi roky, kdy byla účast 36,45 procenta.
ANO získalo ve volbách 20,76 procenta hlasů, STAN 18,43 a sociální demokraté 13,75 procenta. ODS volilo 13,05 procenta lidí, komunisty 10,13 procenta a TOP 09 měla volební zisk 6,54 procenta.
V jednu chvíli to vypadalo, že se do zastupitelstva probojuje také Koalice Svoboda a přímá demokracie - Tomio Okamura (SPD) a Strany práv občanů, nakonec jí ale chybělo 137 hlasů a se ziskem 4,96 procenta zůstala pod pětiprocentní hranicí. Předseda středočeské organizace Strany práv občanů Ladislav Košťák to zatím nechtěl komentovat, k volebním výsledkům se chce vyjádřit v pondělí.
ANO je ve středočeském zastupitelstvu nováčkem, ačkoliv vedoucí kandidátky Jaroslava Jermanová v něm kdysi zasedala, ale za ODS. V nové roli jsou i zastupitelé za TOP 09 a STAN. Zatímco v minulém zastupitelstvu měla TOP 09 se Starosty pro Středočeský kraj společný klub, nyní kandidovala obě uskupení samostatně.
Jako vítězná strana bude ANO aktivně oslovovat potenciální koaliční partnery. „Určitě se setkáme se všemi, kdo se dostali do krajského zastupitelstva,“ informovala Jermanová. Spolupráci s komunisty ale vidí až jako poslední možnost. „Moje orientace je středopravicová,“ dodala.
Ve volebním štábu v Praze Jermanová vyloučila, že by středočeské ANO jednalo se stranou Tomia Okamury Svobody a přímá demokracie (SPD). „My s nimi vyjednávat o složení koalice určitě nebudeme, nicméně jsou součástí zastupitelstva,“ odpověděla Jermanová na dotaz, zda je pro ni SPD možný partner.
Prioritou je pro ANO většina v krajské radě. Hejtmanskou funkci chce Jermanová zaujmout, na křesle podle svých slov nelpí, ale na druhou stranu by podle ní měl být hejtman z vítězné strany, jak zvolila většina voličů.
V roce 2012 vyhrála krajské volby ve středních Čechách ČSSD s 21,79 procenta hlasů před KSČM, kterou volilo 20,57 procenta. Sociální demokraté tak získali 20 mandátů a komunisté o jeden méně, což těmto dvěma stranám umožnilo vytvořit koalici s pohodlnou většinou hlasů. Třetí ODS získala 18,32 procenta, což jí vyneslo 16 křesel. Starostové pro Středočeský kraj, kteří tehdy kandidovali společně s TOP 09, získali 11,71 procenta hlasů a deset mandátů.


description: Historická památka v centru Prahy za více než sto milionů přechází do rukou nových majitelů. Vratislavský palác, kde sídlí také velvyslanectví Irska, bude spravovat investiční fond TTP Invest. Za ním stojí rodina kontroverzního podnikatele Tomislava Procházky.

title: Budovu irského velvyslanectví převzal podnikatel spojovaný s podsvětím


description: Číňané se loni stali třetím největším obchodním partnerem a druhým největším dovozcem České republiky. Objem obchodní výměny dosáhl 20,7 miliard dolarů (498 miliard korun).

title: Čína je třetím největším obchodním partnerem Česka


description: Největší britská maloobchodní společnost Tesco v prvním finančním pololetí zvýšila provozní zisk bez zahrnutí jednorázových položek o 60 procent na 596 milionů liber (přes 18 miliard korun). Cena akcií společnosti po zveřejnění hospodářských výsledků stoupla o devět procent na 13měsíční maximum.

title: Tesco zvýšilo provozní zisk o 60 procent, jeho akcie stoupají


description: Smysluplně se postarat o opuštěné budovy, chránit pole před transformací na stavební pozemky a investovat do ICT, výkumu a vědy nebo do architektury. I to má do budoucna zaručit aktualizovaný městský Strategický plán. Institut plánování a rozvoje (IPR Praha) dokončil jeho návrh, nyní o něm budou jednat zastupitelé.

title: Město má plán, kam se rozvíjet. Projednají ho zastupitelé


description: Ministerstvo dopravy dostalo od Úřadu pro ochranu hospodářské soutěže (ÚOHS) za prodloužení smlouvy s Kapschem na mýto bez otevřeného tendru pokutu jeden milion korun. Pokuta zatím není pravomocná, řekl předseda úřadu Petr Rafaj. ÚOHS zatím rozhodl jen o sankci, na stole má ještě žádost společnosti Sky Toll, která po úřadu chce, aby uložil zákaz plnění smlouvy. V tomto řízení úřad zatím nerozhodl.

title: Ministerstvo dopravy dostalo milionovou pokutu. Kvůli smlouvě s Kapschem


description: Nový portál PODEJTO ukazuje, že lze elektronicky snadno vyřídit téměř veškerou úřední komunikaci

title: Nebavilo nás poslouchat, nejde to

maintext:
Tenhle stát má dobré základní systémy pro digitalizaci služeb, je hrozná škoda, že se nevyužívají vpřívětivé podobě pro lidi a firmy, říká Aleš Kučera, strategic business development manager společnosti NEWPS. CZ.
* • Proč vznikl portál PODEJTO?
• Vznikl z potřeby ukázat lidem i firmám, že díky datové schránce nemusejí ztrácet čas a peníze při komunikaci s úřady. Že nedává smysl, aby si brali volno, když potřebují zajít na úřad s nějakým papírem. Že existuje forma a nástroje, jak můžete většinu komunikace s úřady řešit z domova, z práce, prostě odkudkoli. Stačí ktomu počítač, internet a datovka. Dneska lze během pár minut vyřešit to, co jinak zabere spoustu času a hlavně energie. Stát vybudoval velmi dobré systémy, které provozuje, ale nedokáže funkce těchto systému více „prodat“ formou svých služeb, které jsou „sexy“ pro lidi běžně využívající technologie. Zatím nedokázal udělat marketing, aby se zapojil do využití těchto služeb i soukromý sektor - dodavatelé elektřiny, plynu, vody, banky atd. Vše by se dalo jednoduše propojit a člověk by nemusel třeba kvůli změně adresy běhat od čerta k ďáblu. Víc elektronických služeb pro občany a firmy znamená víc možností, jak ulehčit státnímu rozpočtu a zjednodušit práci úředníkům. Tak jsme se rozhodli, že tomu trochu pomůžeme. Na jednoduchém portálu najdete všechno pohromadě. Navigace vám pomůže při hledání příslušného formuláře či žádosti. Předvyplní za vás příslušné kolonky a nabídne rejstřík adresátů, kam co poslat.
* • Takže přes PODEJTO můžete podat cokoli?
• Pokud to umožňuje zákon apovaha věci, lze poslat prakticky jakékoli podání formou elektronického dokumentu ze své datové schránky. Dokument nelze podat jedině za situace, kdy si daný úřad stanoví přesný formát, ve kterém přijímá data, oficiálně ho zveřejní a všichni ho pak musejí pro danou věc používat. Možnost komunikovat s úřady elektronicky je naše právo, které máme garantované zákonem, a to se týká i tzv. správních řízení. Takže ano, ve většině případů můžete přes PODEJTO poslat cokoli. Přes PODEJTO dneska podáte různá daňová přiznání, požádáte o vrácení přeplatku, změníte registrační údaje, pošlete přehled o příjmech, zjistíte, kolik si za vás lékaři u vaší zdravotní pojišťovny účtují, požádáte si o informace na úřadu podle zákona o svobodném přístupu k informacím, zahájíte správní řízení při porušení životního prostředí nebo černé stavby, zažádáte si o výpis z rejstříku trestů nebo živnostenského rejstříku, ale také obratem zjistíte, o kolik bodů jste jako řidič přišel. Je toho moc a výhodou je, že je všechno přehledně na jednom místě a zdarma.
* • Problém bude možná ta datovka. Nemá u lidí příliš dobré jméno….
• Já už se těmto důvodům musím smát. Když někdo někde ukradne někomu data, začnou se všichni bouřit a psát statusy a rozhořčené články o tom, jak je to špatně zabezpečené a jak se to mělo udělat jinak. A když tu stát postaví a zároveň garantuje, že tenhle systém splňuje a eliminuje všechna bezpečnostní rizika elektronické komunikace, tak je to také špatně a začne se mluvit o tom, že datovky jsou vlastně e-mail, tak proč je používat. Začne se z toho dělat „politika“. Už se neřeší, jak dobrý či špatný je to nástroj a k čemu všemu by ho mohli občané používat. Okamžitě se řeší, kolik to stojí, jaká partaj ho postavila a která by ho tím pádem měla pohřbít, či spíše ignorovat a nerozvíjet. Jenže datovky žádný e-mail - naštěstí - nejsou! A proto mohou garantovat to, co garantují. Jak na straně státu, tak na druhé straně. Proto jsme tento nástroj pro náš portál PODEJTO také vybrali. Je to jednoduché, zdarma a víte přesně, komu co posíláte, kdy to posíláte, kdy to adresát otevřel a kdy vám odpověděl. Komunikace prostřednictvím datovky má stejnou účinnost jako úkon učiněný písemně a podepsaný u okénka na úřadě. Máte pocit, že tohle umí e-mail?
* • Dalším problémem je, že spousta úřadů stále elektronicky komunikovat nechce.
• To máte pravdu. Pořád se stává, že člověk, který si zřídil datovku, dostane obsílku do schránky a jde poslušně na poštu, aby nakonec v obálce našel něco, co bezpochyby mohlo být posláno elektronicky. Jen si nějaký úředník nevšiml, že je 21. století, a nezkontroloval, zda má dotyčný datovku. Ano, tohle je a bude problém lidí, ne systémů. Tady musí vstoupit do děje opět stát. To on by měl po svých zaměstnancích vyžadovat plnění zákona. To on by měl trvat na využívání svých zřízených a provozovaných systémů. To on by měl ulehčovat svým občanům a zjednodušovat j im život. PODEJTO už je jen jedna z možností, přes kterou to funguje. •
O autorovi| Václav Herz herz@mf.cz