description: Příležitost zapsat se do tenisové školy hrou s čerstvou vítězkou čtyřhry na US Open Lucií Šafářovou a Jiřím Veselým, českou tenisovou dvojkou a 51. hráčem světového žebříčku ATP, měli odpoledne noví adepti bílého sportu v Prostějově. Dvojice se zúčastnila každoroční akce Hledáme nové vítěze Fed Cupu a Davis Cupu.

title: Noví žáci prostějovské tenisové školy si zahráli s Šafářovou a Veselým

maintext:
„Podobné akce s dětmi mám ráda. Loni jsem tady nemohla být, protože jsem ležela v nemocnici s infekcí,“ uvedla Šafářová, která na kurt nastoupila coby vítězka nedávného grandslamového turnaje v New Yorku.
„Tentokrát už do toho naštěstí nic nepřišlo. Je to fajn akce. Můžeme dětem ukázat, jak je tenis krásný sport, na druhou stranu nás to nabíjí, protože atmosféra je hodně příjemná,“ dodala.
Mezi tenisový potěr dorazil rovněž Veselý. Po zranění ruky už byl naprosto fit a dělal dětem hvězdný sparing.
„Takové pozvání se nedá odmítnout. Na kurtech, odkud jsem vyrazil do světa. Je to možnost, jak klubu alespoň částečně vrátit, co do mě vložil,“ řekl Veselý. A jeho rada začínajícím sportovcům?
„Hlavně to dělejte pro radost. Ta se ze sportu nesmí nikdy vytratit. V opačném případě to nikdy nedopadne dobře.“
Do tenisové školy TK Agrofert Prostějov se letos zapsalo přes třicet dětí, což je v konkurenci dalších sportů dobré číslo.
„Každý rok se počet zvyšuje. Na nezájem si nemůžeme stěžovat,“ těší šéftrenéra tenisové mládeže Ivo Šilhánka.


description: Nesouhlas obyvatel i radnice vyvolalo v Zábřehu na Šumpersku mizení přechodů pro chodce. Po rozsáhlé rekonstrukci a výstavbě nové kanalizační sítě na novém asfaltu na řadě míst chybí „zebry“. Policie totiž kvůli novým přísnějším normám řadu z nich nedoporučuje.

title: Zábřeh přichází kvůli normám o důležité přechody, lidé i město protestují

fasttext_language: cs


description: Přerovská radnice před devíti lety prodala romské ghetto u nádraží developerovi. Ten měl velké plány - Škodovu ulici sliboval přestavět na výstavní čtvrť. Jenže zkrachoval a místo luxusních bytů v ulici zbyly hromady suti. Radní teď chtějí zbořeniště koupit zpět, cena je ale více než dvojnásobná.

title: Přerov chce koupit zpět pozemky ghetta. Dá dvakrát víc, než za ně dostal

maintext:
Zastupitelé budou o koupi rozhodovat v polovině září. „Město před lety udělalo velkou chybu. Škodovu ulici prodalo firmě, o které nikdo nic nevěděl a která vznikla nedlouho předtím. Dalo by se říci, že účelově. Sice to nedokážeme, ale všechno dělá dojem, že to byl spekulativní nákup. Firma si totiž potom vzala úvěr, na který ručila těmito nemovitostmi,“ říká náměstek přerovského primátora Pavel Košutek.
On ani většina současných zastupitelů o prodeji Škodovy ulice nehlasovali, nebyli tehdy ještě v politice. Projekt posvětila radnice pod vedením bývalého primátora Jiřího Lajtocha, který pro změnu nefiguruje v přerovské komunální politice dnes. Za zpackaný „podnik“ nikdo nenesl odpovědnost a ani současní radní konkrétního viníka nehledají.
„Jestli to byla opravdu jen chyba, nebo v tom byl nějaký temný skrytý úmysl, to už se nedovíme. Samotný převod byl naprosto v souladu se zákonem,“ krčí rameny Košutek.
Za prodej v roce 2007 město utržilo 1,5 milionu korun. Po neúspěšných soudních jednáních s insolvenčním správcem zkrachovalé firmy Opera Bohemia se vedení současné radnice snaží koupit bývalé ghetto zpět. Ovšem už za 3,27 milionu, tedy více než dvojnásobek.
„Nechceme mít zbořeniště kousek od centra města, na to se nemůžeme dívat. Domy nejsou zabezpečené proti vstupu, propadají se tam střechy. Navíc se tam shromažďují různé asociální živly,“ vysvětluje náměstek.
V dezolátním stavu byly domy už v době, kdy v nich ještě žili nájemníci. Ekonomové na městském úřadě tehdy spočítali, že oprava celého bloku by přišla na téměř sto milionů. Proto se radnice rozhodla domy prodat. Opera Bohemia - tehdy se ještě jmenovala Immofin - byla jediný zájemce.
Místo nových bytů ruiny. Město doplatilo na špatnou smlouvu
Když na ni přerovský magistrát v roce 2007 ulici převáděl, musela se firma zavázat, že nejpozději do pěti let začne na místě stavět novou čtvrť. Jinak se mělo celé území vrátit zpět do majetku města.
„Máme velký zájem na tom, aby z této přerovské lokality vzniklo příjemné místo, kde by se zlepšila životní úroveň. Rádi bychom proto srovnali se zemí zdejší zdevastované domy a na jejich místě postavili domy se 150 byty, které doplní služby jako čistírny či lékárny,“ přesvědčoval tehdy Přerovany jednatel společnosti Bohumil Chodil.
Jenže realita byla jiná. Opera Bohemia stihla do roku 2012 za zhruba 600 tisíc zbourat část domů, zpracovat architektonicko-urbanistickou studii a uzavřít smlouvu o zpracování projektové dokumentace.
Dřív než město převod anulovalo, ale firma zkrachovala. I když se radnice snažila dostat ulici zpět soudní cestou, neuspěla. Ukázalo se, že kupní smlouva byla v rozhodujících pasážích příliš obecná. I demoliční práce soud považoval za zahájení výstavby.
Nynější radnice se snaží odkoupit Škodovu ulici zpět i kvůli blížící se stavbě takzvaného průpichu. Silnice, která má Přerovu už v roce 2018 ulevit od přetížené dopravy, povede jen pár desítek metrů od Škodovy a radní chtějí pozemky vyčistit pro případného nového developera.
„Město investorem být nemůže. Dá se ale předpokládat, že až budou pozemky volné a povede kolem nich průpich, tak naši nástupci je možná prodají dráž, než za kolik je teď kupujeme. Tak by se ta ztráta vyrovnala,“ myslí si Košutek.


description: Lávku, která překlene nebezpečnou silnici přes Červenohorské sedlo v Jeseníkách a zajistí bezpečný přechod z jedné části lyžařského areálu do druhé, nyní dokončují stavaři. Pokud vše půjde podle plánu, bude zkolaudována ještě do zimy, kdy se nejčastěji stávají nehody mezi chodci a automobily.

title: Konec přebíhání silnice, skiareál na Červenohorském sedle propojí lávka

maintext:
„O lávku jsme usilovali řadu let. Jsem rád, že se nakonec podařila postavit. Do budoucna je nepředstavitelné, že by tady lidé dál přecházeli silnici,“ říká starosta Loučné nad Desnou Jaroslav Sembdner. Sám před lety ještě jako záchranář Horské služby Jeseníky zasahoval na Červenohorském sedle po srážce automobilu s lyžařem.
„Toho člověka se bohužel zachránit nepodařilo,“ sdělil loučenský starosta. Podle něj bude lávka důležitá zvlášť v zimních měsících, kdy návštěvníci přecházeli silnici v těžkých botách s lyžemi na rameni.
„Přejít silnici rychle v lyžákách se nedá, navíc je tady v zimě často mlha a chodec ani nevidí auto přijíždět a naopak nevidí chodce ani řidiči,“ popsal Sembdner.
Snazší přesun budou mít i záchranáři a rolby
Lávka však pomůže nejen lidem k přesunu mezi oběma částmi areálu, ale také technice záchranářů, kteří ze své stanice vyjíždějí k úrazům.
Snazší přesun budou mít i rolby lyžařského klubu, protože jak parkoviště, tak stanice záchranné služby a zázemí lyžařského střediska jsou na jedné straně centra a hlavní sjezdovky potom až za silnicí.
„Přejíždět silnici se záchranářským skútrem v zimě i několikrát denně bylo nebezpečné, o přejezdu těžkých roleb ani nemluvě,“ zdůraznil Sembdner.
Původně chtěla obec získat hlavní část peněz od Státního fondu dopravní infrastruktury. Část slíbil kraj a ve hře byla i spoluúčast obcí z podhůří Jeseníků a majitele lyžařského areálu.
Stavbu lávky nakonec zaplatí hejtmanství
Fond ale odmítl peníze dát. I přesto se přece jen podařilo lávku vybudovat zároveň s modernizací silnice mezi Kouty nad Desnou a Červenohorským sedlem.
Stavbu za šestnáct milionů nakonec zafinancoval celou Olomoucký kraj.
„Lávku přes Červenohorské sedlo považuje kraj za důležitý bezpečnostní prvek, který zamezí střetům automobilů s chodci,“ sdělila mluvčí kraje Kamila Navrátilová.
Samotná lávka je dlouhá dvacet metrů, včetně navazující komunikace měří přes 180 metrů. Široká je sedm metrů, aby zde mohla kromě procházejících chodců bezpečně projíždět i veškerá technika včetně širokých strojů na úpravu sjezdovek.


description: Při zběžném pohledu neviditelnou barokní symboliku i naopak zářící dvousetkilový symbol Boha na vrcholu. I to mimo jiné vložili tvůrci do dominanty Olomouce zapsané ve světovém dědictví UNESCO. Základy čestného sloupu Nejsvětější Trojice vznikly v létě před 300 lety díky kameníkovi, který dokončení stavby nikdy nespatřil.

title: Stavba sloupu Nejsvětější Trojice začala před 300 lety jako soukromá akce

maintext: Morový, či čestný? Chyták do historického kvízu Mohl by to být historický chyták do televizního kvízu. Patří k olomouckému sloupu Nejsvětější Trojice, jehož stavba začala krátce po morové epidemii, přízvisko „morový“? Správná odpověď je ne. Prémiové body by ale získal soutěžící, který by doplnil, že ještě v 18. století ke sloupu takové pojmenování patřilo. Navíc až do dneška stojí na památce UNESCO takové sochy, které by na správném morovém sloupu být měly. Autor Trojice Václav Render však rozhodl jinak. Sloupy vybudované k poctě Panny Marie či jiných světců se v evropských městech objevují už ve středověku. Zvyklosti, podle nichž je dávní mistři navrhovali, významně změnily morové epidemie, které drancovaly Evropu v letech 1679 až 1680 a 1713 až 1716. Na tehdy nových sloupech se zjednodušeně řečeno začínají objevovat sochy, které by si tu nikdo před morovými ranami nedokázal představit. „Podstavce zaplňují zástupy orodujících světců. Nejen morových a ochranných patronů, ale často také světců svázaných s konkrétním místem, objednavatelem či mecenášem. Po vzoru císařského dvora se vedle mariánských sloupů začínají stavět i monumenty zasvěcené Nejsvětější Trojici,“ vysvětlují Simona Jemelková a Helena Zápalková v knize Sloup Nejsvětější Trojice Olomouc. Dominanta Horního náměstí tuto „morovou charakteristiku“ splňuje. Na podstavci najdeme mimo jiné svatého Mořice coby patrona hlavního olomouckého farního chrámu či svatého Jana Sarkandera, jenž patří k hlavním patronům olomoucké diecéze. Lidé ho jako mučedníka uctívali už v Renderových časech, prohlášen za svatého byl až v roce 1995. Přesto olomoucký sloup přízvisko morový nenese. Rozhodl o tom sám Render. „Je zřejmé, že původní koncepce morového a čestného sloupu byla postupně opuštěna. Ve své závěti již Render píše o sloupu výhradně jako o čestném,“ podotýkají Jemelková se Zápalkovou.


description: Hádku s ženou patrně psychicky neunesl neznámý muž a v zuřivosti rozkopal v podchodu pod Brněnskou ulicí v Olomouci odpadkové koše. Jeho ranní řádění zachytily kamery městské policie.

title: VIDEO: Muž v zuřivosti rozkopal odpadkové koše v podchodu


description: Plumlovské přehradě, která je již třetí sezonu opět napuštěná vodou, se moc nedaří přitáhnout zpět lidi. Letos jich po slibném začátku léta k vodě nakonec moc nepřišlo. Nepřálo počasí a ani služby nejsou exkluzivní. V srpnu se navíc zhoršila kvalita vody, což rovněž k návštěvnosti nepřispělo.

title: Plumlov ztratil deset let a probouzí se příliš pomalu

maintext:
Kvůli sinicím a bagrování dna byla nádrž pět let vypuštěná a znovu je zde voda od léta 2014. Na plážích a v okolí se však skoro nic nezměnilo. Cyklostezka je už řadu let pouze na papíře a asfaltka na opačném břehu má své lepší časy už dávno za sebou.
Tráva na plážích je sice posečená a stolky a lavice natřené, ale kdyby se dnešní čtyřicátník vsadil, zda mezi lodičkami v půjčovně najde tu modrou, o kterou se jako kluk se spolužáky hádal, protože byla nejrychlejší ze všech a nejméně vrzala, není vyloučeno, že by sázku vyhrál. Jako by se celá přehrada stále nedokázala opět z plných plic nadechnout.
„Tím, že přehrada měla špatnou vodu, jsme ztratili spoustu času. Ostatní jsou už o kus dál a my jsme se zhruba o deset let opozdili,“ vysvětluje starosta Plumlova Adolf Sušeň.
Letošní sezona podle něj nijak slavná nebyla, což ale bylo dáno také počasím, které koupání moc nepřálo. „Nyní jdeme postupnými kroky. Přehrada se vyčistila od sinic, obnovila, připravujeme cyklostezku, a pokud se to tady oživí a začnou chodit lidé, služby se připojí,“ je přesvědčen Sušeň.
Plány na zábavní dráhu a tobogan nevyšly
Problém je v tom, že nikomu se moc nechce investovat do něčeho, kde není jisté, zda přijdou zákazníci a peníze se vrátí. Lidé jsou dnes navíc zvyklí na čisté a teplé moře nebo akvaparky s průzračnou vodou a přírodní nádrž už tolik netáhne.
„Máme nabídku od člověka, který chtěl na přehradě natáhnout nějakou zábavní dráhu, ale naráželo to na vlastnická práva. Vhodné pozemky nám bohužel nepatří. V tom byl problém,“ povzdechl si starosta.
Spokojený není ani provozovatel jedné z pláží na přehradě Miloš Láznička. „Třeba loni to vypadalo, že se lidé začali k vodě vracet, ale letos je to úplně jinak. Půlku prázdnin nebylo počasí ke koupání. Červenec byl průměrný a srpen úplně špatný. Uvažovali jsme o tom, že bychom vybudovali tobogan nebo další atrakce, ale jsme tady v nájmu a majitel nám to nepovolí. Máme proto svázané ruce a nic vlastně nemůžeme dělat. Vždyť jenom ta cyklostezka okolo přehrady se tady řeší snad už deset let,“ kroutí smutně hlavou.
Letos k návštěvnosti nepřispěla ani kvalita vody. Již od srpna hygienici na Plumlově hlásili třetí stupeň, což sice nebyla žádná katastrofa, ale lidé se mohli zaleknout. Teď je na přehradě dokonce koupání nevhodné. Ve vodě jsou opět jedovaté sinice a k tomu nadbytek chlorofylu.
Jedinou velkou investici je vidět v opraveném Hotelu Plumlov
Například provozovatel zdejšího letního kina Pavel Ošlejšek je však optimista. „Nejdůležitější je, že se lidé začínají vracet. Už nikdy to nebude takové, jak jsme byli zvyklí, že přehrada byla v obležení. Podnikatelé, kteří se zde pohybují, dělají maximum v rámci svých možností, ale každý může investovat jen to, co vydělá, a za předchozí roky, když byla voda vypuštěná, se nevydělalo skoro nic,“ řekl.
Zatím jedinou velkou investici je vidět v nově a vkusně opraveném Hotelu Plumlov z roku 1906 na severním břehu. Naproti přes vodu se zase majitel pustil do oprav legendárního a polozapomenutého hotelu Zlechov.
Zatím však Plumlovská přehrada dál klidně spí a spoléhá se pouze na vedra a koupání.
„Kdyby tady byla aspoň spravená cesta, která vede k Podhradskému rybníku, aby se okolo přehrady dalo jezdit po novém asfaltu. Když je horší počasí a nejde se koupat, lidé by mohli jezdit na bruslích nebo na kolech. A cyklostezka na druhém břehu by byla úžasná věc. Přehrada by se tak dala objet celá,“ zasnil se provozovatel pláže U Vrbiček Radek Kocourek.


description: Někdejší průmyslový areál u olomoucké Wolkerovy ulice nahradí domy s obchody, kancelářemi a také pětistovkou bytů. Výstavba nové čtvrti sice nebude kompletně dokončená dřív než v roce 2020, ovšem bydlení v ní realitní makléři nabízejí už nyní. A zájem kupců je stejně jako v jiných částech města obrovský.

title: Nová olomoucká čtvrť nevznikne ještě roky, budoucí byty už však mizí

maintext:
Nová Sladovna naváže na již fungující hotel Ibis. Tvořit ji bude pět samostatných domovních bloků. Součástí čtvrti, která bude mít rozlohu zhruba pěti fotbalových hřišť, budou celé nové ulice, odpočinkové plochy a 900 až tisíc parkovacích míst. Stavbu investoři zahájí začátkem příštího roku.
„Domy blíže k Varšavskému náměstí budou čistě obytné, u Wolkerovy ulice v nich budou převládat administrativních prostory, byty budou jen v horních patrech. V přízemí bloků se počítá s komercí,“ popsal David Sedlář, manažer společnosti Nová Sladovna, která je jedním z investorů.
V domech podle něj bude k dispozici malometrážní i rezidenční bydlení, a to za ceny, které jsou v Olomouci obvyklé. Byty v prvním plánovaném bloku, do jehož stavby se dělníci zřejmě pustí začátkem příštího roku a dokončit by ho měli v polovině roku 2018, již realitní makléři nabízejí ke koupi.
Nejmenší byt 1+kk zájemce přijde na zhruba 1,4 milionu, za více než stometrové třípokojové bydlení kupec zaplatí přes 3,8 milionu. Drtivá většina bytů prvního bloku - celkem 39 ze 45 - je už ale podle internetových stránek společnosti Elite real service, která bydlení v nové čtvrti nabízí, rezervovaná.
„Zájem o ně je velký, odpovídá současné situaci v Olomouci, ve které jdou byty rychle na odbyt,“ řekl jednatel Zdeněk Gaďourek.
Tempo výstavby bude záležet i na zájmu kupujících
Další byty budou zájemcům k dispozici v dalších etapách. „Na první etapu by měla v krátkém sledu navázat druhá, pak třetí a čtvrtá. Pátá bude mít mírné zpoždění,“ řekl Sedlář. Podotkl, že tempo jednotlivých etap výstavby bude závislé na zájmu kupujících. A to nejen o bydlení, ale také o kanceláře.
„Byty se zatím daří prodávat dobře, u administrativních prostor je to tak padesát na padesát. Každopádně bychom byli rádi, kdyby se projekt podařilo dokončit v letech 2020 až 2022,“ upřesnil.
Developer uvádí, že náklady na vybudování Nové Sladovny, jejíž součástí budou nové ulice, odpočinkové plochy či menší hřiště pro děti, se budou pohybovat ve stovkách milionů korun.
„Finální částka závisí na cenách stavebních prací, respektive na tom, za kolik se je podaří vysoutěžit,“ dodal Sedlář.
Byty místo sladoven i kasáren
Nyní mají investoři k dispozici plochu o rozloze přibližně tří hektarů. Konkrétně území ohraničené ze západu Wolkerovou ulicí, ze severu železniční tratí a nádražím Olomouc - Nová Ulice, z východu pozemky u stávajících panelových domů kolem Varšavského náměstí a z jihu zástavbou u ulic U Pivovaru a Polská.
V areálu dříve fungovaly mrazírny a sladovny. Průmyslové budovy, které byly mnohdy v natolik havarijním stavu, že je podle vlastníků nešlo efektivně využívat, již srovnala se zemí těžká technika.
Nová Sladovna není jedinou velkou investicí do bytové výstavby v krajském městě. Například společnost Sochorova stavební se chystá přebudovat bývalá Sochorova kasárna u třídy 17. listopadu a Šantovy ulice na komplex se dvěma bloky obytných domů, ve kterých najde novou adresu přibližně 350 domácností. Více než polovina plánovaných bytů, mezi kterými nebudou chybět ani střešní vily a mezonety, by mohla být hotová do dvou let.
Novostavby ale přibudou i v jiných lokalitách, například na Horním Lánu, na Pražské, na Nových Sadech či ve Slavoníně.


description: K tragickému pracovnímu úrazu vyjížděli odpoledne záchranáři na okraj Olomouce. Na dělníka pracujícího na opravě obchvatu města spadl těžký stavební materiál, podle informací iDNES.cz zřejmě traverza. Muž navzdory poskytnuté péči na následky zranění na místě zemřel.

title: Dělníka pracujícího na opravě olomouckého obchvatu zabila traverza


description: Muže, který podvedl nejen důvěřivé lidi a úvěrové společnosti, ale dokonce i jednu ze svých komplicek, obvinili v těchto dnech kriminalisté z Prostějovska. Celkem si za rok a čtvrt nezákonně přišel na více než sto tisíc korun.

title: Muž si napůjčoval přes sto tisíc, pak podvedl i svou parťačku

maintext: Na pět let poslal do vězení olomoucký soud bývalou účetní Renatu Novákovou, která při bezmála šest let trvajících... celý článek


description: Přerovský soud začal projednávat případ čtyřiačtyřicetiletého Roberta Fryče, který loni v lednu jako strážník zastřelil třiadvacetiletého mladíka. Tragédie se stala před barem, kde hlídka řešila potyčku skupiny lidí.

title: Střílet jsem nechtěl, tvrdí bývalý strážník, který usmrtil mladíka u baru


description: Dopravu na dálnici D35 zkomplikoval na Přerovsku na několik hodin náklad, který při nehodě spadl z návěsu kamionu. Šlo o dva svitky plechu o hmotnosti několik tun, na místo tak musela být kvůli jejich opětovnému naložení přivolána těžká technika.

title: Řidič kamionu usnul a havaroval, z návěsu spadly několikatunové plechy


description: Tanečníci mezinárodního formátu Jiří a Otto Bubeníčkovi vystoupí v Olomouci se svým unikátním ztvárněním díla Orfeus. Tato světová premiéra je první zastávkou jejich česko-slovenského turné, kterým ukončují svou hvězdnou taneční kariéru.

title: Slavní tanečníci končí kariéru, premiéru posledního díla hostí Olomouc


description: O církevní základní školu, která od nastávajícího školního roku začala po roce provizoria učit děti v Prostějově ve vlastních prostorách, je zájem. Škola, která již má ve městě církevní gymnázium a církevní mateřskou školku, si žáky mohla vybírat. Na druhý stupeň nyní nastoupí třicítka šesťáků.

title: O místa v prostějovské církevní základce byl zájem, žáky si vybírala


description: Skvěle hodnocené Středisko ekologické výchovy Švagrov patřící pod městský Dům dětí a mládeže Doris v Šumperku přišlo o svou vedoucí Renatu Čechovou. Byla ze své funkce odvolána, přestože jsou na její práci výborné reference.

title: Šéfka střediska ekologické výchovy musela skončit, lidé o něj mají obavy

maintext:
Vysokou úroveň vedení ekologického střediska vyzdvihují klienti i odborníci, mimo jiné i ministerstvo životního prostředí, které ekologickou výchovu zastřešuje a programy má zamluvené do roku 2019.
„S potěšením jsem sledoval, jak dotace z Operačního programu Životní prostředí v případě Švagrova byla směrována správně. Sám jsem v minulém roce Švagrov dvakrát navštívil a na místě viděl, že to, co bylo v projektové dokumentaci na papíře, tady skutečně funguje,“ sdělil Miroslav Novák z ministerstva životního prostředí.
„Ekologická výchova se tu provozuje profesionálně, na přírodně unikátním místě. Proto jsme také Švagrov vybrali do reprezentativní publikace MŽP o environmentálním vzdělávání, výchově a osvětě jako příklad pobytového ekocentra,“ dodal.
Podle něj nejlépe fungují ta střediska, která jsou vedena zkušenými lidmi, pro které je ekovýchova kromě práce i posláním a koníčkem.
„V případě Švagrova to platí o Renatě Čechové. A proto nerozumíme změně v jeho vedení,“ popsal Novák.
Ředitelka: Rozcházely se naše představy o vedení střediska
Zdá se však, že rozhodnutí o odvolání příliš nepřekvapilo samotnou Renatu Čechovou.
„Vše směřovalo k mému odvolání už od nástupu nové ředitelky domu dětí a mládeže. Permanentně jsem cítila nedůvěru, zásahy do kompetencí. Už za minulého vedení jsem byla statutární zástupkyní ředitele. To nikdo nezměnil, přesto mi nová ředitelka vytýkala, že se chci zabývat ekonomikou,“ popsala Renata Čechová. Podle ní byla jejím hlavním prohřeškem chyba ve výkaze.
„Podepsala jsem smlouvu s externistou a on pracoval dvanáct dní v kuse. Přitom měl mít den volna. Nepomohlo, že se to dalo napravit. Nikdo nebyl poškozen. U této práce je běžné, že se dělají víkendové akce. To jsme dělali i my stálí zaměstnanci na Švagrově a paní ředitelka výkazy podepisovala,“ popisuje Renata Čechová.
Ředitelka domu dětí a mládeže Petra Müllerová ale říká, že k organizační změně měla své důvody.
„Ona vedla Švagrov velmi dobře, především v pedagogické oblasti, proto jsem jí po zrušení místa vedoucí nabídla pozici pedagoga volného času. Dokáže zaujmout, nadchnout, inspirovat. K vedení střediska však patří i ekonomické záležitosti, které si žádají striktní dodržování předpisů, směrnic a legislativy. V tom se však naše představy rozcházely,“ uvedla Müllerová.
Nabídku pedagogického místa odvolaná vedoucí odmítla
Podle ní ji Renata Čechová dostatečně neinformovala o tom, co se v zařízení děje, a informace předávala se zpožděním.
„Když bylo třeba věci řešit urgentně, tak jsem je řešila a informovala později. Nevím, koho jsem tím mohla poškodit,“ říká Čechová. vedla, že například před časem unikly solární kapaliny z kolektorů do teplé užitkové vody.
„Volala jsem hasiče, hygienu, projektového manažera na radnici, protože jde o dotovaný projekt. Řešila jsem to i s firmou, která instalaci prováděla, protože šlo o poruchu v záruční době. Podařilo se to rychle odstranit. Jenže potom mi bylo řečeno, že to nebyla moje starost,“ popisuje Čechová.
Ve chvíli, kdy po zrušení „svého“ místa dostala nabídku na pedagogickou práci, odmítla a podala výpověď.
„Nemohu pracovat pod někým, komu se má práce nelíbila,“ naznačila Čechová.
Návštěvníci mají obavy o budoucnost střediska
Přestože byla funkce vedoucí zrušena, Švagrov okamžitě dostal šéfa. Müllerová totiž vytvořila nové místo zástupce ředitelky pro mediální výstupy, který bude zároveň řídit Středisko ekologické výchovy Švagrov. Müllerová odmítá, že šlo o účelovou záležitost, jak zaznívá z mnoha míst.
„Věřím, že zařízení může plnohodnotně fungovat i pod vedením ze Šumperka. Všichni z vedení tak budeme v každodenním kontaktu, což výrazně prospěje celé organizace,“ sdělila ředitelka.
Od lidí i odborníků ale přicházejí ohlasy s obavami, jak bude Švagrov dál fungovat.
„Se svými dvěma dětmi jezdím na Švagrov od jeho vybudování. Účastníme se nádherných akcí s nádherným a smysluplným programem. Mám obavu, že bez ní nebude Švagrov Švagrovem. Myslím si, že se tu děje něco, co by se mělo řešit jinak než odvoláním vedoucí,“ ozvala se jedna z klientek střediska Pavla Trojanová a ohlasy dalších lidí, kteří na Švagrov jezdili, znějí podobně.
Město do personálních změn zasahovat neplánuje
I odborníci vidí Renatu Čechovou jako jednu nejvýraznějších postav v této oblasti pedagogiky v rámci celé České republiky.
„Atmosféra a jedinečnost Švagrova je pověstná a je to nepopiratelně z velké části zásluhou právě Renaty Čechové. Myslím, že na pracovní a odborné úrovni je odvolání vedoucího velmi úspěšného pracoviště bez promyšlené koncepce co dál chybou,“ sdělil ředitel Centra ekologických aktivit Sluňákov Michal Bartoš.
Za svou dnes už bývalou šéfku se stavějí i její bývalí podřízení. Zatím není jasné, zda na Švagrově setrvají. Město jako zřizovatel domu dětí do dění kolem Švagrova nezasahuje.
„Ředitelka se rozhodla pro změnu a já to respektuji. Město ostatně nikdy za posledních více jak dvacet let nezasahovalo do kompetencí ředitelů organizací zřizovaných městem,“ uvedl starosta Šumperka Zdeněk Brož. Podle něj by se radnice případem zabývala, pokud by středisko ekologické výchovy řádně nefungovalo.
„Věřím, že se tak nestane. Naopak si myslím, že změna zařízení prospěje,“ doplnil starosta.


description: Zájem o podnikání v průmyslové zóně na východním okraji Prostějova neutichá ani přesto, že najít na trhu práce v regionu kvalitní zaměstnance je velký problém. O uvolněných osm hektarů půdy mají nyní zájem dokonce čtyři firmy, vzniknout by měly desítky pracovních míst.

title: Kvalifikovaných lidí je málo, i tak se prostějovská zóna plní firmami

maintext:
Investici ve výši devíti milionů eur plánuje v prostějovské zóně přední světový výrobce průmyslových strojů a vybavení pro flexibilní obaly, společnost Windmöller & Hölscher.
Firma, která má na pět tisíc zákazníků ve více než 140 zemích celého světa, působí v průmyslové zóně víc než deset let a zaměstnává přes tři stovky lidí. Nyní chce na uvolněných pozemcích vybudovat novou halu.
„V minulých třech letech jsme do prostějovského závodu investovali 11 milionů eur a do roku 2019 plánujeme investovat dalších 9 milionů. S tím je spojený také nárůst počtu zaměstnanců,“ potvrdil jednatel Windmöller & Hölscher Max Westermann.
Osm hektarů půdy se nedávno nečekaně uvolnilo poté, co ji prostějovská radnice získala od společnosti Železárny Annahütte, která počítala s rozšiřováním výroby. Plán se však neuskutečnil a podle smlouvy musela společnost pozemky městu vrátit.
„Využijeme je nejen na připravovaný záměr výstavby obratiště na komunikaci v sektoru B, ale také jako další plochu pro menší výrobní podniky a provozovny,“ sdělil náměstek prostějovské primátorky Jiří Pospíšil.
Na Prostějovsku jsou bez práce jen čtyři procenta lidí
Na Prostějovsku je rekordně nízká nezaměstnanost Neuběhlo ani čtvrt roku a uvolněných osm hektarů je už v podstatě rozebraných. Vážný zájem mají podle Pospíšila čtyři firmy.
Ve dvou případech jde o prostějovské společnosti, které nyní sídlí v pronájmu a chtěly by se přestěhovat do svého. Dalším zájemcem je právě Windmöller & Hölscher.
„Mají nastavenou takovou personální politiku, že si věří, že nové pracovníky seženou,“ komentovala to primátorka Alena Rašková.
Již několik měsíců je totiž na Prostějovsku rekordně nízká nezaměstnanost, a tím pádem i velký nedostatek volných pracovních sil. Bez práce jsou zde pouze 4 procenta lidí, což je na úrovni Prahy a zdaleka nejméně v Olomouckém kraji.
„Většina okresů kraje vykázala vyšší nezaměstnanost, než je republiková hodnota. Jedinou výjimkou je okres Prostějov, kde je nezaměstnanost o 1,4 procenta nižší než v ČR. Na úrovni okresů jsme evidovali nejvíce uchazečů o zaměstnání v okrese Jeseník,“ sdělil analytik trhu práce z Úřadu práce v Olomouci Jaroslav Mikšaník.
Nedostatek pracovníků zkřížil plány společnosti Mubea
Přitom pro příklady, kdy „probraný“ trh práce narušil firmám plány, není potřeba chodit daleko. Na nedostatek volných pracovních sil už doplatil třeba největší zaměstnavatel na Prostějovsku a přední světový výrobce konstrukcí pro automobily, společnost Mubea.
V průmyslové zóně zaměstnává téměř tisícovku lidí a letos v létě měla podle původních plánů zahájit zkušební provoz nové fabriky, která by dala práci další pětistovce zaměstnanců. Ale žádná nová hala nestojí.
Zdroje ze společnosti již dříve uvedly, že důvodem je obava, že do továrny neseženou dost kvalitních dělníků. Vedení společnosti to nepopřelo, do budoucna však s investicí prý stále počítá a v současné době již vyřizuje stavební povolení.
„Nyní jsme v rozpočtové fázi. Podle smlouvy s městem Prostějovem máme na výstavbu závodu pět let, to je do podzimu roku 2019,“ sdělil stručně ředitel firmy Miroslav Mikula.
„Firmy v průmyslové zóně expandují a hledají nové pracovníky. Potřeba je obrovská, a podniky se tak dostávají do složité situace. Pro kvalifikované profese nemohou sehnat lidi,“ potvrzuje také ředitelka Okresní hospodářské komory v Prostějově Helena Chalánková.
S firmami, které mají zájem o uvolněnou půdu v průmyslové zóně, chce prostějovská radnice v nejbližší době jednat.
„Musíme přesně zjistit, jaké mají firmy představy, abychom pozemky mohli dispozičně rozdělit a uspořádat, včetně například páteřní komunikace nebo parkoviště,“ řekl náměstek primátorky odpovědný za investice Zdeněk Fišer.


description: Podpora pro planetárium, které nikdo neplánuje, vize o tramvajové trati na Svatý Kopeček anebo nápad na zlepšení ochrany regionu před kybernetickými útoky. Politici v Olomouckém kraji před krajskými volbami sázejí na mnohdy odvážné či až bizarní sliby a vize. Další pro změnu lákají na celostátní témata.

title: Politici slibují ve volbách tramvaj až na Svatý Kopeček i boj s hackery

maintext:
Tramvajovou trať by na Svatý Kopeček rádi dotáhli lidovci a zelení, kteří spolu s nezávislými osobnostmi pro říjnové volby vytvořili Koalici pro Olomoucký kraj společně se starosty. Koleje by podle jejího programu propojily olomouckou městskou část Pavlovičky a asi sedm kilometrů vzdálený Svatý Kopeček. Lídr koalice Ivo Slavotínek neobvyklému nápadu věří.
„Přijde mi to stejně reálné jako spousta jiných velikášských projektů,“ podotýká a zároveň upozorňuje, že trať na Kopeček není záležitostí pro příští volební období. Označuje ji jako strategickou vizi na příštích dvacet let.
„Patří k vizionářským myšlenkám, na kterých jsme se shodli, že by stálo za to je začít připravovat,“ říká Slavotínek, jenž je lidoveckým krajským šéfem a místostarostou Velké Bystřice. Koleje by vedly kolem obcí Tovéř a Dolany.
V programu ODS zaujme příslib podpory pro vznik planetária jako společného projektu univerzity, města Olomouce a kraje. MF DNES oslovila jak Univerzitu Palackého, tak olomouckou radnici, nikdo z nich ale stavbu planetária nechystá.
„Spíše mě to napadlo z toho důvodu, že v Prostějově, v menším okresním městě, planetárium funguje. V Olomouci není. Pokud by se někdo tohoto projektu chtěl ujmout, bylo by to pro Olomouc přínosem. I vzhledem k rozvoji přírodovědných oborů, jenž by byl velmi potřebný,“ vysvětluje lídr občanských demokratů a starosta Uničova Dalibor Horák.
Jako finančně nereálnou stavbu planetária nevidí, vše podle něj záleží na dotacích.
Bezpečnost proti kyberútokům versus opravy silnic
Hnutí ANO se v jednom z bodů programu rozhodlo ochránit Olomoucký kraj před kybernetickými útoky. Chce zlepšit ochranu informačních systémů veřejné správy, energetických a dopravních sítí.
Lídr Oto Košta se domnívá, že v dnešním, podle jeho slov trochu bláznivém, anarchistickém a teroristickém světě takový atak regionu hrozit může.
„Nemusí se jednat jen o teroristy. Může se jednat o hackery a já nevím jaké další skupiny lidí. Osobně se jako doktor a šedesátník už neplánuji stát odborníkem na IT. Ale jako hejtman a tím pádem předseda bezpečnostní rady bych chtěl mít jistotu, že v kraji energetické, dopravní a hlavně informační systémy mají v mezích možného nejmodernější zabezpečení,“ popisuje Košta, který bude chtít vyčíslení nákladů na případné vylepšení slyšet od expertů.
„Poté musíme vyhodnotit priority. Jestli například spravíme silnice druhé či třetí třídy, nebo budeme mít o stupeň lepší kybernetické zabezpečení,“ doplňuje Košta.
Zrušení koncesionářských poplatků
Jiné strany se hlasy v krajských volbách snaží získat přes témata, která souvisejí s celostátní politikou. Například Koalice hnutí Svoboda a přímá demokracie - Tomio Okamura (SPD) a Strany práv občanů (SPO) v programu slibuje zrušení poplatků České televize pro seniory. Dosáhnout toho chce změnou zákona, kterou by navrhl Olomoucký kraj.
Teoreticky to udělat skutečně může, kraje obecně mohou podávat návrhy změn zákonů. Politolog Jakub Lysek z Univerzity Palackého má ale za to, že toto není účelem krajů.
„Tyto sliby jsou mimo realitu toho, jaké jsou kompetence krajů. Je to samospráva, která má za cíl rozvoj daného území. Nemá za úkol řešit koncesionářské poplatky,“ upozorňuje.
Vyšší minimální mzda či růst platů
Podobnou vazbu na celostátní politiku má část kampaně ČSSD. Na jeden z inzerátů s poslancem a lídrem Jiřím Zemánkem umístila heslo „Vyšší minimální mzda“. Zemánek v tomto sází na Asociaci krajů.
„Je to tlak na minimální mzdu a její zvýšení, což asociace, pokud bude zcela sociálnědemokratická, bude dělat,“ argumentuje.
Plakát sociálních demokratů pak v Olomouci u autobusové zastávky Smetanovy sady láká na „Vyšší růst mezd“. Týká se to ale především organizací, které řídí kraj.
„To znamená příspěvkové organizace. Tam se samozřejmě dá k růstu platů pomoci tím, že dostanou větší objem peněz,“ doplňuje Zemánek. Další cestu ke zvýšení platů vidí v tlaku na organizace, jako je Středomoravská nemocniční.
„Má pronajatý majetek Olomouckého kraje, provozuje zdravotní péči. Na to kraj mechanismy má,“ dodává Zemánek.


description: Historické vlaky s parními lokomotivami Rosnička a Kocúr či známý motorový vůz Hurvínek mohli vidět v akci návštěvníci oslav výročí zahájení provozu na železniční trati z Červenky do Litovle na Olomoucku. Vlaky na ni poprvé vyjely v roce 1886.

title: VIDEO: Výročí tratě oslavila jízda historického vlaku s parní lokomotivou


description: Město Olomouc si spolu s armádou letos připomíná 250 let od narození nejvýznamnějšího vojevůdce českého původu 19. století Josefa Václava Radeckého z Radče. Na počest 185. výročí jeho tamního působení jako velitele pevnosti se na olomouckém náměstí sešly stovky lidí.

title: Milovník žen a dobrého vína. Olomouc slavila na počest maršála Radeckého


description: Zásah sanitky a vrtulníku záchranné služby si vyžádal na hradě Helfštýně na Přerovsku požár stánku s občerstvením, při kterém se vážně zranili muž a žena. Ta utrpěla popáleniny druhého a třetího stupně.

title: Ve stánku s občerstvením vzplála pánev, oheň vážně popálil obsluhu


description: Bezpečnější hranice kraje či techniku pro hasiče slibuje před krajskými volbami uskupení Volba OK. Lídrem je hranický starosta Jiří Kudláček.

title: Imigraci odmítáme a není to populismus, říká lídr Volby OK

maintext:
Do křesla se Kudláček dostal za hnutí ANO, o mandát v krajském zastupitelstvu už ale bojuje jako lídr hnutí Volba OK. Uskupení Andreje Babiše opustil na protest proti způsobu vzniku krajské kandidátky.
Letos na jaře jste byl členem hnutí ANO, teď vedete kandidátku hnutí Občané pro Olomoucký kraj - Volba OK. Jak velký je to rozdíl?
Nemyslím si, že hnutí ANO na začátku vyjádřilo špatné vize. Byly postaveny před lidi s tím, že budeme dělat základní věci, o nichž si já i ostatní občané myslí, že by to tak mělo být. Do hnutí ANO jsem vstoupil s tím, že zabezpečím část práce v mikroregionu Hranicko. To jsem udělal, hnutí ANO získalo v naší oblasti v mé osobě starostu. Příprava práce pro krajské volby už nebyla slučitelná s mými názory.
Co vám vadilo?
Základní rozpor, který mi vadil, spočíval v tom, že se oblasti, ať už mikroregiony nebo makroregion Olomouckého kraje, neřídí výběrem lidí v této oblasti. Řídí se výběrem takzvaně z pražského sekretariátu. Neřídí se na základě struktury odborníků, ale řídí se nějakým systémem pracovníků Agrofertu. Neřídí se na základě požadavků obcí, malých měst a krajského města. Řídí se na základě požadavku být úspěšný v celonárodní politice. Myslím si, že to je cesta, která zamezuje důslednému rozvoji krajů.
Chtěl jste u babišovců být lídrem?
V hnutí ANO se tyto věci rozhodují v blízkosti pana předsedy. Z těchto kruhů, kam jsme se my řadoví členové nikdy nedostali, přišla informace, že je třeba projednávat případné kandidáty.
Dostal jste se mezi lidi, kteří měli být připraveni pro řízení kraje?
Tyto práce se dělaly mimo Olomoucký kraj. Vyjádřil jsem pochybnosti, že to je správně. Když byl vybrán lídr, neřekl jsem, že je to špatný či neinteligentní člověk. Řekl jsem, že člověk, který nikdy nepracoval pro obce, město či pro komise, nemůže ze dne na den řídit krajský úřad s rozpočtem 12 miliard.
To, že Oto Košta bude lídrem ANO, se nerozhodlo na krajské úrovni, ale v Praze?
Rozhodnuto v Praze. Pokud se ptáte na moji osobu, byl jsem ve výběru šesti či osmi lidí. Nešlo o nic jiného než svolat krajskou konferenci a předložit vizi, zkušenosti a informace, kdo je a není schopen pracovat v těchto oblastech. Na krajskou úroveň by měli postupovat například starostové větších měst nebo primátoři.
Šla by Volba OK na hejtmanství do koalice s ANO?
Tato otázka není na pořadu dne. Nevíme, koho lidé zvolí. Pokud by se do krajského zastupitelstva dostalo hnutí ANO - a všichni víme, že se dostane - je to otázka, jestli podpoříme program, který předloží. Pro mě jsou všichni partneři. Pokud programy budou přímo směřovat k rozvoji Olomouckého kraje, budeme je rádi podporovat.
Platí to i pro KSČM?
KSČM je zvláštní otázka. Pokládáte ji po 26 letech, kdy se s touto záležitostí mohl vypořádat celý národ. V roce 1989 se přijal kompromis, že komunistická strana už u nás nebude monopolní stranou a bude naplňovat pravidla demokratického spektra. Stát měl možnost vypořádat se s věcmi, které se nikomu z nás nelíbí. Byly poškozeny určité skupiny a lidé, s národem bylo zacházeno jinak, než by to právní řád každé republiky vyžadoval. Toto se událo, můžeme spekulovat, zda více či méně. Nicméně po 26 letech je třeba také vnímat, že je to strana demokratického spektra, má své voliče a bude předkládat program. Bude-li pro Olomoucký kraj přínosný, budeme hledat průsečík se všemi stranami.
Kdy přesně vznikla Volba OK? Na webu je tisková zpráva z července, ve které se představuje.
Nabídku jsem dostal až po odchodu z hnutí ANO (v květnu - pozn. red.). Myslím, že tehdy ustavující výbor fungoval čtyři až pět měsíců.
Na kandidátce máte 58 lidí. Jak dlouho se na ní pracovalo? Není slepená na poslední chvíli?
Určitě ne. Když jsem přišel do tohoto hnutí, byl jsem mile překvapen, jak se formovalo. Byla odmítnuta teze, že tu budou jen politici, kteří pokračují v práci. Šlo se dvěma cestami. První, že tito lidé musí být v maximální možné míře z celého Olomouckého kraje. Druhá, rozpracování odborností a potřeb krajského úřadu. Vznikly odborné sekce, do nichž se doplňovali lidé. Krajský úřad není instituce, kde se můžete začít učit. Je potřeba sem přijít se zkušenými lidmi, kteří mohou okamžitě zahájit práci.
Jak do toho odmítnutí politiků zapadáte, když jste starostou?
Na úřadech, ať už krajských či městských, dnes a denně samospráva jedná se státní správou. Z toho důvodu přípravný výbor řekl, že by nebylo správné, aby tady byli samí starostové a lidé tohoto ražení. Potřebujeme odborníky pro jednotlivé oblasti. Jednou ze sekcí jsou i tři čtyři starostové, kteří přinesou zkušenosti z přímého řízení státní správy a samosprávy.
S jakým volebním výsledkem byste byl spokojený?
Před čtyřmi pěti měsíci jsme se připravovali na to, že postavíme tým, s nímž bychom se u jednotlivých stran ucházeli o práci ve výborech a komisích. Potřebujeme, abychom ve všech oblastech - například investice, finance, zdravotnictví - měli lidi, kteří budou schopni analyzovat a navrhovat řešení.
Zmínil jste práci ve výborech a komisích. Počítáte tedy spíše s tím, že se Volba OK bude při případných povolebních vyjednáváních přesouvat do opozice?
Neřekl bych. Jedna z dalších věcí, která mi občansky nebyla příjemná, byla, že když jsme ještě jako hnutí ANO vyhráli volby v Přerově, tak lídr kandidátky nepřevzal odpovědnost. To si nedovedu představit. Jestliže jdeme mezi lidi s programem a dostaneme příležitost odpovědnost převzít, tak jsme povinni ji převzít. ANO se v Přerově leklo odpovědnosti.
V programu se věnujete i bezpečnosti. Slibujete úzkou spolupráci s policií či armádou pro monitorování hranic a posílení bezpečnosti regionu. Nehrajete tady trochu lacině na uprchlické téma?
Domnívám se, že ne. Už druhý rok pracuji jako předseda bezpečnostní rady mikroregionu, jsem jako starosta v čele městské policie. Bezpečností se tudíž poměrně rozsáhle zabývám. Není to jen imigrace...
Ale vy tam hovoříte o zajištění hranic.
Vysvětlím to. Je to rozsáhlá oblast. Věnujeme se jí způsobem, který samozřejmě v této chvíli nemůžeme celý probrat. Bezpečnost je o rozboru rizik, jako jsou například krádeže, veřejný pořádek, alkohol, rychlost, podvody, vyživovací povinnosti, výtržnictví, návykové látky, ohrožení školáků či imigrace jako jedna ze složek, požáry, chemická ohrožení...
Tento výčet nikdo nezpochybňuje. Jde mi ale o konkrétní otázku hranic.
A teď jde o to, jak zabezpečit určitý program a napsat ho lidem. Bezpečností se musíte zabývat komplexně. Jsou věci, které lidi v této chvíli zajímají více a méně. Přece se v programu nebudu dalekosáhle zabývat ochranou matek a mladých rodin ve vyživovací povinnosti. Ale imigrace lidi zajímá. Může to být populistické téma, ale pro mě není. Máme lidi, kteří se dlouhodobě zabývají těmito otázkami a znají historii islámu. Máme zde složky, které se vrací z misí. S těmito lidmi diskutuji a pilujeme postoj, který by nebyl populistický. A z tohoto pohledu a z těchto závěrů my jako hnutí Volba OK říkáme imigraci ne.
Takže zabezpečení hranic je v programu bodem, jak to téma přiblížit?
Je to pragmatické téma. Dnes jak generální štáb armády, tak vrcholné složky policie pracují s tím, že kdyby byly na hranicích problémy, tak odsud budou odcházet jak policejní, tak armádní jednotky. I v Olomouckém kraji jsou připraveny jednotky, které by případně zajišťovaly ochranu nějaké části. Co se ale stane v momentě, kdy všichni tito lidé, kteří dnes pracují pro bezpečnost Olomouckého kraje, odejdou na hranice? My už v této chvíli navrhujeme, že bychom se měli zabývat posílením bezpečnostních složek.
Z jakého důvodu?
Dnes jsou tito lidé ve větším měřítku na různých školeních, musíme vykrývat dovolené, mají zásahovost... Třeba státní policie v Hranicích má zásahovost po celém mikroregionu. Když jsou tito lidé odvoláni na velké akce typu fotbal v Ostravě či v Olomouci, tak zjišťujeme, že jich tu po nocích nemáme dostatečný počet.
V programu máte jednoznačné „ne“ uprchlickému zařízení. Teď se o něm aktuálně jedná?
Bezpečnostní rada Olomouckého kraje dostává poptávku, dotazy a informace. Bude určitě rozhodovat, nebo do této chvíle byla několikrát vyzvána, aby se k těmto otázkám vyjádřila. Máte, nebo nemáte kapacity? Nebo přijmete, či nepřijmete?
Kdy a konkrétně po čem přišla poptávka?
Když se projednávaly kvóty v EU a nebylo ještě zřejmé, jak se k tomu Česká republika postaví, tak samozřejmě patřičné složky projednávaly varianty. I jejich projednávání má dopad do toho, jak se k této otázce staví jednotlivé kraje. My dnes říkáme, že pokud máme dát informaci vládě, tak jednoznačně ne uprchlickým areálům. Říkáme ne celé imigrační politice paní Merkelové.
Po čem byla ta poptávka?
Ministerstvo vnitra prověřuje všechny věci. V Hranicích máme například bývalý areál kasáren. Všechny tyto věci se mapovaly a zvažovaly, co by bylo použitelné, kdyby Česká republika kývla na kvóty.
Olomoucký kraj je zadlužený. Unese rozpočet váš slib o zavedení školních autobusů se zastávkami přímo u škol?
Máme výhodu, že nynější hejtman hospodařil poměrně dobře. Nastavil pravidla, jak snižovat dluh z minulosti. Snížení bylo ve výši téměř jedné miliardy. Díky tomu a díky tomu, že se České republice daří a výběr daní i transfery ze státního rozpočtu se navyšují, se domnívám, že toto jednoznačně unese.
Jak by to vypadalo? Odkud by autobusy žáky svážely?
Krajský úřad má integrovaný krajský dopravní systém. Má řadu odborníků, kteří se tím zabývají. Tudíž je to jen politická otázka, politický zájem. Díky tomu, že rozpočet dnes není napnutý, můžeme dát politické zadání.
Teď ale nevíte, zda odborníci neřeknou, že to nejde.
To víme. Se starosty i s jinými pracovníky z této oblasti pracuji už třetí rok. Vím, že nedotažení těch věcí ku prospěchu hospodářské sféry a jednotlivých malých lokalit je jen finanční a politické zadání. Jsme schopni dál vylepšovat dopravu, bavit se s obcemi o častějším využití integrované dopravy.
Rozumím, projednal jste to se starosty. Sám jste ale řekl, že to zadání bude směřovat k odborníkům integrovaného systému.
Odborníci tam nejsou kvůli tomu, jestli to jde, nebo nejde. Ono to jde. Jsou tam proto, aby koncipovali využitelnost, optimalizaci spojů.
Takže doposud tento systém pracoval špatně a nevyužil všechny možnosti k zajištění...?
To jsem neřekl. Pracoval v rámci možného finančního a organizačního nastavení. Můžeme ho zlepšovat tím, že do něj dáme víc peněz a budeme chtít, aby byl propracovanější.
V programu máte zajištění potřebných investic do vybavení hasičů, včetně dobrovolných. Co potřebují? Kolik to bude stát?
Potřebují obměnu automobilového parku na menší, rychlejší záchranná vozidla. Dnes víme, že pro zásah potřebujeme jednotku takzvaného rychlého nasazení. Ne že tam pojedeme s těžkou cisternou půl hodiny. Pojedeme tam nejprve s malou cisternou. Potřebujeme aktivnější a rychlejší techniku pro první zásah. A až za ní bude nastupovat druhý sled, který tu havárii zabezpečí.
Kolik to bude stát?
Nechtěl bych hovořit o penězích, protože my tento proces nestartujeme. Kraj se tomu dlouhodobě věnuje a techniku obměňuje. V Olomouckém kraji existuje profesionální sbor, dává nám jasné výstupy, co je třeba nastartovat a vyměnit. Jako v každém kraji jsou tu protipovodňová nebezpečí, požáry a chemická nebezpečí. Kvůli tomu potřebujeme techniku, kterou musíme obměňovat s tím, že hasiči budou schopni zasahovat během deseti patnácti minut.
Takže řádově či alespoň odhadem to vyčíslené nemáte.
Určitě ne.


description: Renesanční zámek ve Velkých Losinách a čarodějnické procesy. Asi nemohlo být většího kontrastu než mezi budovou vzešlou z novátorského slohu plného naděje a nejčernějším obdobím v dějinách Šumperska. Zámek hrál ale klíčovou roli v proslulém filmu režiséra Otakara Vávry Kladivo na čarodějnice z roku 1969.

title: Pro Kladivo na čarodějnice půjčili lidé z Velkých Losin peřiny i slepice

maintext:
S Vávrou úzce spolupracoval šumperský historik František Spurný, pro kterého byly čarodějnické procesy životním tématem už od doby, kdy pomáhal radou spisovateli Václavu Kaplickému při psaní slavného románu Kladivo na čarodějnice, jenž byl předlohou k Vávrovu filmu. Historik už bohužel zemřel, okolnosti natáčení ale popsal před lety v rozhovoru pro MF DNES.
Filmová místa Letní seriál MF DNES a iDNES.cz vás zavede na několik desítek míst po celé České republice, která si filmaři vybrali jako kulisu pro filmy, televizní seriály nebo hudební klipy.
„Otakar Vávra chtěl jít až na dřeň tehdejší doby, podchytit detailně psychiku. Přitom se však dost odchyloval od historických reálií. Bylo hodně momentů, kdy jsem s ním nesouhlasil. Mnohem víc než při práci na Kaplického knize,“ vzpomínal tehdy Spurný.
„Kdyby někdo poslouchal moje debaty s Vávrou, musel by dojít k závěru, že jsme nepřáteli na život a na smrt,“ dodal. Připomenul ale také úsměvnou příhodu z natáčení dokazující, jaký byl Vávra puntičkář.
„Štáb měl při natáčení ve Velkých Losinách rekvizitáře, který byl dokonalý Švejk. Vávra nařídil, aby sehnal někde v muzeích po okolí dobové barokní hodiny, protože čarodějnické procesy probíhaly už v období baroka. Rekvizitář přivezl asi dvacatery hodiny. Potíž byla v tom, že ani jedny nebyly barokní,“ vyprávěl historik. Scéna se tak odehrála bez hodin.
Filmaři si půjčili slepice, jezdci je použili jako biče
Kastelán, který v té době spravoval zámek, už rovněž nežije. Jeho rodina však na natáčení ráda vzpomíná. Vnučka Hana Hujberová byla jako malé dítě na zámku často.
„Kdo se mi při vzpomínce na natáčení vybaví okamžitě, je herečka představující žebračku Marii Schuchovou,“ vzpomíná Hujberová (žebračka při svatém přijímání ukradla hostii a chtěla ji dát krávě. Pověra totiž říkala, že bude víc dojit. Tato skutečná událost rozpoutala čarodějnické procesy, při kterých bylo umučeno a upáleno téměř šedesát lidí - pozn. red.).
„Babička vařila hercům a štábu kávu a Schuchová vyšla na chodbu. Když jsem ji viděla, křičela jsem hrůzou,“ popisuje Hujberová. A dává k dobru ještě jednu historku.
„Pan Vávra potřeboval k natáčení jedné ze scén slepice. Babička mu je půjčila, ale to netušila, na co je potřebuje. Asistent je podal za nohy jezdcům na koních a ti s nimi švihali koně místo biče. Babička jim potom hodně vynadala,“ popsala scénu, která se však do filmu nakonec nevešla.
I její otec František Helekal natáčení zažil. Pracoval totiž jako památkář a měl na starosti různá povolení a hlídal, zda filmaři dodržují omezující podmínky. Vzpomněl si na scénu, kdy se opilý inkvizitor Boblig v podání Bohumíra Šmerala válel v posteli.
„Na tu scénu potřebovali peřiny, které jim půjčila máma, takže ve filmu si zahrály i peřiny rodičů,“ popsal Helekal.
Hercům nalévali při hostině víno, komparzistům limonádu
Bývalý ředitel losinské školy Josef Konečný si tehdy zahrál v komparzu. „My jsme s ochotnickým souborem hráli po okolí Čapkovu Bílou nemoc. Filmaři se to dozvěděli a využili nás jako komparzisty,“ popisuje Konečný.
Sám si zahrál hned dvě role: pacholka a faráře. „Jako pacholek jsem nosil naštípané dříví, jako farář jsem seděl na hostině. U stolu seděly kromě komparzu takové veličiny, jako Eduard Cupák, Ilja Prachař, Jiří Lír, Josef Bláha, Jiří Holý, Bohumír Šmeral nebo Josef Kemr,“ vyprávěl Konečný.
Na hostině se jedlo a pilo, ovšem nabídka se lišila. „Trochu mě zarazilo, když hercům nalévali víno, komparzisté ale dostali jenom limonádu. Navíc před námi bylo nějaké hovězí maso, tvrdé jako podrážka, které nebylo moc k jídlu. Tak jsem jenom uzobával sladké, protože cukroví bylo jednotné,“ smál se Konečný. Na natáčení strávil celý týden.
„Třeba scéna na hostině se několikrát opakovala, jednou i kvůli mně. Asistent režiséra mi nejprve řekl, ať sedím v klidu a nehýbu se, aby mohl režisér zabrat kněžské kolečko na mé hlavě. Vávra klapku zastavil a ptal se mě, proč se nehýbu, když se ostatní bavili a jedli. Tak jsem mu to vysvětlil a podruhé jsem se zapojil jako ostatní,“ vyprávěl.
Strávil týden ve společnosti hereckých hvězd, mrzí ho fotografie
Scéna, kde vystupuje jako pacholek, ve filmu vůbec není, na hostině jsou prý vidět jen krátce jeho záda.
„Nevadí, že jsem si ve filmu vlastně pořádně nezahrál. I tak to byla úžasná zkušenost. Komu se poštěstí být týden v blízkosti tolika hereckých hvězd,“ řekl Konečný, kterého mrzí jediná věc.
„Když se dělalo hromadné foto před zámkem, tak jsem si říkal: Nejsi herec, necpi se tam. Jenže další komparzisté tam byli, já jediný ne. Do dneška mě mrzí, že na té fotce nejsem,“ přiznal.
Přestože Kladivo na čarodějnice je jedním z nejuznávanějších filmů české filmařské historie, na zámku na něj průvodci neupozorňují.
„Samozřejmě při prohlídkách zámku mluví o čarodějnických procesech, protože k historii zámku a zdejšího panství neodmyslitelně patří, ale informace o filmu jsme do průvodcovského textu nedali a ani o tom neuvažujeme. Lidé se už na film ani neptají,“ uvedla nová kastelánka velkolosinského zámku Marcela Tomášková.


maintext:
Ruiny ghetta v přerovské Škodově ulici zmizí. Město za ně dá tři miliony
12:18 , aktualizováno 12:18
Někdejší romské ghetto u přerovského nádraží se brzy definitivně stane minulostí. Postará se o to samo město, které koupí zdevastovanou Škodovu ulici zpět do svého vlastnictví. Po vzrušené debatě o tom rozhodli zastupitelé. Vášně budil fakt, že radnice zaplatí víc než dvojnásobek toho, co za lokalitu před lety dostala.


description: Škody za více než půl milionu korun napáchal požár, ke kterému vyjížděli hasiči v Šumperku. Plameny poničily v domě nejen kuchyň jednoho z bytů, ale také stoupačky a voda z nich následně vyplavila byt o patro níž.

title: Při požáru v domě ničily oheň i voda, prasklé stoupačky vyplavily byt


description: Ani z pátého utkání sezony neodešli prostějovští hokejisté s prázdnýma rukama. Ve Frýdku-Místku odehráli vyrovnané utkání, které ztratili až v prodloužení 3:4. Poprvé si body zvenku veze i Přerov, který na nájezdy nejprve porazil Ústí nad Labem 3:2 a v nedělní předehrávce opět uspěl v této dovednostní disciplíně 2:1 v Litoměřicích.

title: Série prostějovských hokejistů nekončí, Přerov vládl v nájezdech

maintext:
Prostějovští Jestřábi se po pěti kolech vyhřívají na třetím místě tabulky, kde by je kromě jejich nejvěrnějších fanoušků nejspíš nikdo nečekal. Na vedoucí duo Slavia a Kladno navíc ztrácejí jediný bod. Ve Frýdku-Místku dokázali stáhnout dvoubrankovou ztrátu v poslední desetiminutovce, kdy se trefil Rudovský a v 56. minutě srovnával na 3:3 Venkrbec. Rozhodlo až prodloužení, nově ve formátu tří na tři, kdy se po vyjetí před branku trefil frýdecký Klimša.
Přerov ukončil čekání na první bod zvenku. Podařilo se mu to na ledě Ústí, kde v samostatných nájezdech rozhodl o výhře 3:2 Marek Sikora. „Bylo to trošku jiné než předchozí dva zápasy venku. Soupeř nás tentokrát tolik nenapadal a my tak měli trochu více času na rozehrávku. Poradili jsme si s tím dobře, ale myslím si, že těch našich gólů mohlo být v zápase více,“ prohlásil útočník Marek Sikora pro klubový web.
Zubři přitom mohli dlouho pomýšlet i na plný bodový zisk, domácí ale v závěrečné desetiminutovce dvěma brankami otočili skóre na 2:1 a najednou to byli hosté, kdo musel dotahovat. Vyrovnání zařídil až v 59. minutě Michal Popelka.
„Do padesáté minuty jsme drželi těsné vedení a pak jsme individuálními chybami ztratili bod. Podobný zápas se musí uhrát, sesypala se celá taktika, bojovnost, srdíčko. Mohli jsme zvítězit s nulou, ale nakonec jsme vydolovali dva body. Štěstí se k nám přiklonilo alespoň při nájezdech,“ potěšilo asistenta trenéra Zubrů Davida Kudělku.
Zubři přespali v Terezíně a včera je čekalo utkání v Litoměřicích. Na gól domácího Paločka dokázal ve druhé části odpovědět Sikora, další trefa už ale nepřišla, a tak musely rozhodnout nájezdy. V nich přidal druhý bod Zubrům tentokrát Lubomír Kovařík. „Od druhé třetiny jsme byli lepším týmem a naše výhra je zasloužená. Při nájezdech nám výborně zachytal brankář Horčička,“ uvedl pro klubový web trenér Petr Dočkal.


description: Policistům ze Šumperska oznámil koncem minulého týdne osmatřicetiletý muž z Prahy, že mu někdo na pozemku u rodinného domu v jedné malé obci ukradl několik desítek rostlin konopí. Když policisté přijeli oznámení prověřit, nestačili se divit. Muž v domě pěstoval konopí ve velkém.

title: Ukradli mi ze záhonu konopí, ohlásil muž policii. Doma pěstoval ve velkém


description: Zmačkané PET lahve, plechovky či papírové ubrousky u laviček, v trávnících i u dětského hřiště. Tak vypadá park pod vyhlášenou dominantou Olomouce - katedrálou svatého Václava. Jednomu z Olomoučanů už došla trpělivost, park nafotil a snímky poslal na radnici. Vedení města slíbilo nápravu.

title: Muži došla trpělivost a nafotil nepořádek v parku, město slíbilo nápravu


description: Nestraník kandidující za KDU-ČSL do Senátu za Olomoucko Lumír Kantor se obul do soupeře z ČSSD Martina Tesaříka. Stávající senátor totiž bez povolení umístil na veřejná prostranství své volební plakáty. Některé obce je už nechaly odstranit.

title: Část volebních plakátů senátora Tesaříka visela načerno, obce je strhly


description: Poslední symbol kdysi slavného OP Prostějov padl k zemi. Existenci sto deset metrů vysokého komína ukončily krátce před nedělní devátou hodinou dvě stovky rozbušek a třicet kilogramů trhavin. Šest výrobních hal zkrachovalého podniku odpálili pyrotechnici před dvěma lety.

title: Slavná fabrika je definitivně neviditelná. V Prostějově odpálili její komín


description: Netradiční nález oznámila olomouckým strážníkům domovnice jednoho panelového domu v Olomouci. Na střeše objevila dopravní značku „Slepá pozemní komunikace“ s dodatkovou tabulkou „150 m“ a kovovým sloupkem. Jakým způsobem se tam značení ocitlo, žena netuší.

title: Domovnici překvapila dopravní značka na střeše paneláku, dal ji tam zloděj


description: Zásah vrtulníku záchranné služby a několikahodinové omezení dopravy si vyžádala vážná dopravní nehoda na Šumpersku, při které řidič rozpáral bok své dodávky o protijedoucí náklaďák. Na pomoc mu následně přispěchala kromě jiných i zdravotnice, která náhodou projížděla kolem.

title: Řidič rozpáral dodávku o náklaďák, ošetřila ho i projíždějící zdravotnice


description: Od roku 2018 budou po Olomouci jezdit pouze nízkopodlažní autobusy, v dalších desetiletích je pak nahradí elektrobusy. Před nedávnem po městě jezdil i autobus s připojením k internetu a možností dobíjet telefony. V běžném provozu se ale taková výbava neobjeví.

title: Schody z autobusů zmizí do roku 2018. Internet v MHD je ale daleko


description: Se snahou lidí vydělat na židovských náhrobcích z nacisty zlikvidovaného hřbitova se v Prostějově setkala nadace Kolel Damesek Eliezer. Lidem, kteří mají rozbitými náhrobky vydlážděný dvůr, nabídla kompletně novou dlažbu. Majitelé však žádají navíc ještě téměř dvě stě tisíc korun.

title: Lidé mají na dvoře místo dlažby náhrobky. Kromě výměny žádají i odškodné


description: Nebezpečné pronásledování začali v těchto dnech vyšetřovat přerovští policisté. S žádostí o pomoc se na ně obrátila žena, kterou začal její bývalý druh po rozchodu pronásledovat a také zasypávat nadávkami.

title: Muž pronásleduje bývalou družku, nadávky volá i posílá SMS zprávami


description: Vážná dopravní nehoda zablokovala ráno dopravu v centru Olomouce. Za zatím blíže neupřesněných okolností se tam srazil policejní vůz s dalším autem. Výsledkem jsou dva vážně zranění lidé, z toho jeden policista.

title: Při srážce policejního vozu s dalším autem se vážně zranili dva lidé


description: Podílník cukrovaru v Bernarticích, prezident továrny na tužky v Písečné, lobbista za železnici na Jesenicku, ale především významný severomoravský průmyslník v oboru stavebních hmot. Stopa průkopníka nové metody pálení vápna, česko-německého podnikatele Antona Cajetana Latzela, je čitelná nejen v někdejším Setzdorfu - dnešní Vápenné. Od jeho smrti uplynulo 130 let.

title: Průkopník z Jesenicka zbohatl na vápně, stavěl továrny a chtěl železnici


description: Spor o učitelku Vandu Fabianovou poznamenal i začátek školního roku v tršické základní škole, jejíž ředitel pedagožku propustil kvůli nařčení, že sexuálně obtěžovala prvňáky na škole v přírodě. Přestože obvinění nevěří rodiče dětí ani žalobci, kolegyně učitelky, jež na ni sepsaly po pobytu „hlášení“, ředitel povýšil.

title: Ohlásily zneužití dětí, jemuž nevěří rodiče ani žalobci. Ve školy povýšily


description: V evidenci úřadů práce je v Olomouckém kraji stále více než 25 tisíc lidí. Paradoxně v době, kdy se mnohým firmám z regionu dlouhodobě nedaří najít dostatečný počet zaměstnanců. Lidé jim chybí napříč téměř všemi profesemi, i když mnohdy mají jen minimální či žádné požadavky na kvalifikaci uchazečů.

title: Na úřadech práce jsou tisíce lidí, firmy přesto těžce shání pracovníky


description: Senátor Martin Tesařík si nedávno najal nového asistenta. Stal se jím Ivo Heger, který přitom musel před dvěma lety skončit na krajském úřadu Olomouckého kraje, protože byl jedním z lidí, kteří řadu let zařizovali sporné zakázky v celkové hodnotě milionů korun. Trestnímu stíhání unikl jen kvůli uplynutí promlčecí lhůty.

title: Senátor má za asistenta úředníka, jenž skončil kvůli sporným zakázkám

maintext:
Jméno někdejšího úředníka a mluvčího krajského úřadu a Olomouckého kraje je spojeno s řadou zakázek z let 2006 až 2012, při kterých hejtmanství platilo firmám najatým na pořádání akcí výrazně více než jaké byly reálné hodnoty poskytovaných služeb. Kraj také objednal nezvykle vysoké množství propagačních předmětů nebo zaplatil desítky tisíc za činnosti jako skenování starých článků či opakované vytváření telefonního seznamu starostů.
Nyní se Heger vrátil do funkce spojené se státní správou, když se stal asistentem senátora za ČSSD, který byl v letech 2008 až 2012 hejtmanem Olomouckého kraje.
„Ivo Heger je skutečně již tři měsíce mým asistentem. Vybral jsem si jej nejen na základě dlouholetých dobrých zkušeností s jeho prací, ale také v situaci, kdy můj dlouholetý asistent Filip Žáček odešel pracovat do funkce náměstka primátora a já řešil tuto změnu. Ivo Heger působil většinu své profesní kariéry na tiskovém oddělení Krajského úřadu Olomouckého kraje, kde pracoval nejen pro mne, ale také pro další tři hejtmany,“ reagoval Tesařík na dotaz MF DNES.
Na Hegerově angažování jako asistenta nevidí Tesařík nic špatného.
„V roce 2014 se objevily v médiích různé spekulace, že se Ivo Heger jako krajský úředník měl dopustit některých pochybení. Byla na něj podána i různá trestní oznámení. Šetření krajského úřadu a policie žádné jeho pochybení neprokázalo. Ivo Heger nebyl ani nikdy z ničeho obviněn, natož aby byl odsouzen. Krajský úřad jej rovněž nežaloval za žádnou újmu,“ uvedl.
„Ctím presumpci neviny a řídím se fakty,“ dodal senátor, který chce v podzimních volbách obhájit mandát na dalších šest let.
„U pana Hegera došlo k jednání v rozporu se zákonem“
Policie skutečně zakázky přidělené bez výběrového řízení (do částky 200 tisíc korun u podobných akcí není povinné - pozn. red.), které zařizoval Ivo Heger s dalším úředníkem, několikrát prověřovala a opakovaně případ odložila s tím, že se žádný trestný čin nestal. Nic závažného nenašly ani vnitřní kontroly úřadu, které ovšem zkoumaly jen formální stránku zakázek, tedy jestli byly v pořádku účetní doklady. Neřešila, zda bylo účtováno něco, co být nemělo.
Sporné zakázky Na podezřelé zakázky upozornila Hegerova kolegyně Olga Hrabalová. Podle jejích zjištění a informací reportérů České televize Heger s dalším úředníkem zařizovali v letech 2006 až 2012 pro kraj zakázky, které mimo jiné získávala občanská sdružení Agentura Atlantis a Eufour. Heger byl přitom členem zakládajícího výboru obou. Celková hodnota sporných zakázek byla nejméně 6,7 milionu, z toho na více než 2,5 milionu si přišla tato sdružení. Navíc například při srazech veteránů v letech 2006 a 2007, na které kraj najal Agenturu Atlantis, byly skutečné výdaje za sál a pohoštění do 40 tisíc, vyúčtováno ale bylo 190 tisíc. Při stejných akcích v letech 2009 a 2010 zajišťovaných firmou Omnis, ke které měl Heger osobní vazbu přes partnerku, přišly rauty na 58 tisíc a pronájem prostor byl zdarma, kraj ale za obě položky zaplatil 173 tisíc. Dále zaplatil Atlantisu přes 130 tisíc za zpracování pěti zpráv a více než 80 tisíc za skenování starých novinových článků. V letech 2009 až 2012 pak hejtmanství nechalo čtyřikrát během dvou let vytvořit databázi kontaktů na šéfy radnic, což celkem stálo 176 tisíc, a také za více než 1,3 milionu koupilo 24 tisíc propagačních bloků a 42 tisíc igelitek.
Při posledním vyšetřování ale policisté v případě Hegerových „neprokázaných pochybení“ došli k jinému názoru. Paradoxně se přitom zakázkami znovu zabývali na podnět Tesaříkova spolustraníka a nástupce v křesle hejtmana Jiřího Rozbořila, který podal ve věci podezřelých zakázek propíraných už tou dobou v médiích trestní oznámení.
Chtěl dle svých slov konečně vědět, zda a jaká škoda kraji vznikla, a kdo ji případně způsobil. Sám také závěry vyšetřovatelů v březnu 2015 veřejně prezentoval.
„Policie konstatovala, že u pana Hegera došlo k jednání v rozporu se zákonem, bohužel je ale promlčeno,“ řekl tehdy Rozbořil.
Heger, který na krajském úřadu skončil po vzájemné dohodě po jednání s ředitelem úřadu na jaře 2014 jen krátce po zveřejnění informací o sporných zakázkách v pořadu reportéři ČT a v MF DNES, už dříve jakékoliv porušení zákona odmítl. Nyní zpochybnil i důvěryhodnost hejtmana a policie.
„O udání Jiřího Rozbořila a následném prověřování policií vím pouze z médií. Policie mne v této věci vůbec nekontaktovala a případ rovnou odložila. Novináři poté citovali z korespondence mezi Rozbořilem a tehdejším šéfem krajské kriminálky Radkem Petrůjem, kteří jsou nyní obviněni v kauze Vidkun, jejíž podstatou jsou údajné nepatřičné vztahy mezi policisty, podnikateli a politiky. Nicméně já sám jsem žádný dokument nikdy neviděl a nemohu se k němu vyjádřit,“ reagoval na otázky MF DNES.
Jak však už loni na jaře uvedla krajská policejní mluvčí Jitka Dolejšová, podle oficiálního závěru vyšetřování policie zastavila trestní stíhání za zneužívání pravomoci veřejného činitele a případ odložila jen kvůli uplynutí promlčecí lhůty, k čemuž došlo v září 2013.
„Skutek se v případě jednoho ze dvou pracovníků stal a ke zneužití pravomoci došlo, ale uplynula promlčecí doba, a tudíž bylo trestní stíhání nepřípustné,“ shrnula Dolejšová.
Oživení: V demokratické společnosti by se to stát nemělo
Podle Marka Zelenky z organizace Oživení, která je součástí projektu Rekonstrukce státu tvořeného nevládními organizacemi zabývajícími se problematikou korupce, klientelismu, transparentnosti a odpovědnosti ve veřejné správě, je Tesaříkovo angažování Hegera dalším příkladem situace, jež by měla nastartovat debatu o senátorských a poslaneckých asistentech.
„Jestliže si senátor vybere za asistenta člověka, který nebyl trestně stíhán jen kvůli promlčení kauzy, to by se v demokratické společnosti stávat nemělo. Jestli to ovlivní voliče a bude jim to vadit svým způsobem něco vypoví o demokratické vyspělosti,“ komentoval Zelenka.
„Tato pozice zůstala bez řádné kontroly v určitém právním vakuu, jde přitom dohromady o téměř pět stovek lidí, protože řada zákonodárců má dva asistenty,“ dodal.


description: Série pěti klasických varhanních koncertů se zastoupením pěti zemí a varhanní špička Olivier Latry, varhaník z pařížské katedrály Notre Dame. To vše nabídne 48. ročník Mezinárodního varhanního festivalu v Olomouci, který odstartuje už v pondělí.

title: Festival varhanní hudby zve na hvězdu z Notre Dame i „Michaela Jacksona“


description: K vážné nehodě vyjížděli záchranáři, hasiči a policisté na okraj Olomouce. Řidič tam z neznámé příčiny vyjel ze silnice a narazil s autem do stromu. S vážnými zraněními zůstal po nehodě v autě zaklíněný.

title: VIDEO: Řidič narazil v aleji do stromu, z auta ho museli vyprostit hasiči


description: Zásah strážníků a poté lékařů si vyžádalo v Přerově experimentování s alkoholem teprve jedenáctiletého chlapce. Ten si přivezl do tamního skateparku slivovici a pustil se do jejího pití. Skončil v bezvládném stavu v nemocnici.

title: Jedenáctiletý chlapec si na koloběžce přivezl slivovici, opil se do němoty


description: Boj o závory na dvou nebezpečných přejezdech svádějí v Postřelmově na Šumpersku. Zatím však marně. Ačkoli jde o přejezdy, přes které nejezdí tranzitní doprava, stalo se zde v poslední době pět nehod, včetně havárie, při níž zahynul zaměstnanec obecního úřadu.

title: Po páté nehodě obec dál marně prosí o závory na nebezpečné přejezdy

maintext:
Právě častými nehodami obec argumentuje a snaží se dosáhnout toho, aby zde Správa železniční dopravní cesty (SŽDC) instalovala závory. Jednání však pro obec zatím nedopadlo dobře.
„Když to shrnu, tak ze závěrů vyplynulo, že přejezd je v pořádku a není potřeba nic měnit. S tím ale rozhodně nesouhlasíme,“ říká starosta Postřelmova Jaroslav Nimrichtr.
Postřelmovští chtěli závory už v roce 2009, kdy bylo možné takové úpravy udělat v rámci elektrifikace a modernizace trati Zábřeh – Šumperk. Tehdy se zde navíc nehody stávaly téměř každoročně.
„Bohužel se to tenkrát nepodařilo a zatím jsme nedokázali změnit stanoviska zainteresovaných ve prospěch závor. Vážné nehody z poslední doby jsou však dokladem toho, že by bylo dobré zabezpečení přejezdů vylepšit,“ je přesvědčený postřelmovský starosta.
Zároveň ale přiznal, že všechny nehody zavinili místní, kteří jezdí přes koleje nejvíce.
„Lidé tudy jezdí i několikrát denně a bohužel přejíždění podceňují. Na tuto skutečnost upozornili také účastníci jednání. Proti tomu není možné nic namítnout. Když tam ale budou závory, tak lidé nebudou mít jinou možnost než zastavit,“ přemítá přesto starosta.
Názor Drážního úřadu nezměnila ani tragická nehoda
Při tragické nehodě na přejezdu na Nové ulici nedávno zahynul zaměstnanec obce. „Převážel s multikárou přes přejezd kontejnery na bioodpad, jel ten den snad popáté. Bohužel udělal chybu, pořádně se nerozhlédl a vjel na koleje. Závora by ho ale zastavila před kolejemi a nehoda by se nestala,“ míní Nimrichtr.
Ani červnová tragédie však názor Drážního úřadu nezměnila. „Naše stanovisko ohledně zabezpečení tohoto přejezdu zůstává stejné, zabezpečení odpovídá normě a je tedy dostatečné. Pokud dojde k úpravám, bude to nad rámec toho, co norma v současné době vyžaduje,“ upozornil Jiří Just, šéf olomouckého ředitelství Drážního úřadu.
Správa železniční dopravní cesty uvedla, že při modernizaci trati v roce 2009 v Postřelmově nainstalovala zabezpečovací zařízení nejmodernějšího typu a po tragické nehodě výstražné kříže ještě zvýraznila.
„Za kříže jsme umístili reflexní desky, aby byly ještě lépe vidět. To ale nic nemění na tom, že přejezdy byly kvalitně a dostatečně zabezpečeny. I umístění reflexních desek bylo nad rámec toho, co je v současnosti třeba,“ upozornila mluvčí SŽDC Kateřina Šubová.
Závory by stály řádově miliony korun
Doplnila, že vybavit přejezdy závorami by si vyžádalo náklady v milionech korun. „Vzhledem k tomu, že zabezpečovací zařízení jsme uvedli do činnosti v roce 2009, je přidělení finančních prostředků na další zabezpečení nereálné,“ řekla Šubová.
Starostu Postřelmova výsledky schůzky s institucemi zabývajícími se železniční dopravou a jejím zabezpečením zklamaly, připustil však, že podobný verdikt očekával.
„Nepozornost a podceňování místa lidmi z Postřelmova zřejmě nejsou argument. Jenže následkem nepozornosti či podcenění jsou až na nepatrné výjimky všechny nehody na železničních přejezdech,“ připomíná starosta.
Výhled u přejezdu zhoršuje protihluková stěna
V současné chvíli by byla podle něj jediná možnost: investovat do zabezpečení přejezdu z obecní kasy.
„Nějakých deset milionů by ale představovalo pro obec příliš vysokou zátěž a navíc bychom investovali do majetku státu, ne do svého, takže to nevidím reálně,“ vysvětlil Nimrichtr.
Šance na závory se však obec nevzdává a zváží další kroky. „Jsme připraveni udělat petici, případně požádat o pomoc poslance či senátory,“ nastínil.
Oba přejezdy jsou zabezpečené výstražnými kříži, světly a zvukovou signalizací tak, jak u takových přejezdů ukládá norma.
Výhled u přejezdu na Nové ulici však zhoršuje protihluková stěna, která zde přibyla při přestavbě trati na elektrický provoz. Všechny nehody i tak padají na vrub místních obyvatel. I poslední, která se stala o víkendu ve Vyhnálovské ulici. Ta se naštěstí obešla bez vážnějšího zranění.


description: Více než dvě stovky lidí sestavily odpoledne v Prostějově rekordně dlouhou pružinu. Délka dosáhla téměř čtyřiceti metrů, v případě rozmotání by to bylo více než desetkrát tolik. Vysloužila si tak zápis v České knize rekordů.

title: VIDEO: Lidé v Prostějově sestavili rekordní čtyřicetimetrovou pružinu


description: Na zbytky kovářské dílny z časů krále Přemysla Otakara II. narazili archeologové v Lipníku nad Bečvou. Na ploše pod rozrůstajícím se parkovištěm u obchodního domu Lidl odkryli základy suterénu, který skrýval kromě velkého množství úlomků keramiky z druhé poloviny 13. století také kovářské strusky, tedy odpad z řemeslné dílny.

title: Archeologové našli v Lipníku dávnou dílnu kovářů i keramiku ze 13. století


description: Neobvyklou příčinu nehodu nadiktoval policistům do protokolu řidič, který havaroval na Jesenicku. Za vším bylo podle něj kýchnutí, kvůli kterému ztratil vědomí. Vzápětí se přitom ukázalo, že muž má ze zdravotních důvodů zablokovaný řidičský průkaz.

title: Kýchl jsem a ztratil vědomí, vysvětlil nehodu řidič, který nesmí za volant

maintext:
Řidiče, který neměl za volantem co dělat, přistihli při běžné silniční kontrole policisté z Prostějova. Muž jim... celý článek
Na opilého cyklistu se silnou chutí podělit se o názor na to, kdo je platí a co by měli dělat, narazili policisté z... celý článek


description: K nehodě na železničním přejezdu museli v minulých dnech vyjíždět policisté a záchranáři na Prostějovsku. Mladý řidič přehlédl přijíždějící vlak a vjel před něj, po následném nárazu motorový vůz vykolejil.

title: Řidič vjel na přejezd před přijíždějící vlak, ten po srážce vykolejil


description: Změnit podle něj špatnou atmosféru na krajském úřadě či prověřit hospodaření regionu plánuje Radim Sršeň, jenž do krajských voleb vede kandidátku hnutí Starostové a nezávislí a ProOlomouc. Kromě toho hlásá jasné ne vybudování Šantovka Tower.

title: Odbor kultury kraj zrušil, aby prošla Šantovka Tower, říká lídr Starostů

maintext:
Proč do krajských voleb už nejdou Starostové a nezávislí s TOP 09 jako před čtyřmi lety?
I na celostátní úrovni politika Starostů a nezávislých zaznamenala trochu odklon ze společného směru s TOP 09. Ale byla to svobodná vůle v jednotlivých krajích, jak se rozhodneme. Zda půjdeme sami, anebo s nějakými koaličními partnery.
Co při rozchodu s TOP 09 hrálo přímo v Olomouckém kraji hlavní roli? Celostátní politika Starostů, anebo už jste v tom přímo v regionu neviděli budoucnost?
Určitě se nejedná o žádný rozvod. Dlouhodobě říkáme, že vůle Starostů byla jít samostatně. I díky tomu bylo možné dát na kandidátku podstatně více starostů, konkrétně máme 43 starostů a 4 místostarosty. V každém kraji to bylo rozhodnutí členské základny. Rozhodně se nejedná o to, že bychom s TOP 09 už nechtěli spolupracovat. Je to jeden z přirozených koaličních partnerů.
Při zákulisních předvolebních jednáních měli o společnou kandidátku se Starosty zájem i lidovci. Z jakého důvodu jste se nedomluvili?
Osobně jsem byl spíše zastáncem toho spojit s nimi síly. Samozřejmě by záleželo na podmínkách, ale tak daleko jsme se nedostali. Členská základna rozhodla, že se postavíme na vlastní nohy. A já to respektuji. Nicméně KDU-ČSL (v regionu kandiduje společně se Stranou zelených a nezávislými pod značkou Koalice pro Olomoucký kraj společně se starosty - pozn. red.) je pro nás jeden z nejbližších případných partnerů, pokud uspějeme.
Proč jste tedy nakonec nešli do voleb sami? Máte společnou kandidátku s olomouckým hnutí ProOlomouc.
Naší ambicí je - i celostátně - dostat pod náš deštník všechna regionální hnutí. Jednali jsme s několika. Nakonec jsme se dohodli s ProOlomouc. A to proto, že Starostové a nezávislí nemají zástupce ve větších městech. (ProOlomouc má v Olomouci dva opoziční zastupitele - pozn. red.) Postupně se snažíme získávat příznivce a členy ve větších městech.
Už jste zmínil případné koaliční partnery. Máte i určené strany, s nimiž určitě spolupracovat nebudete? Co KSČM?
I na celostátní úrovni je jednoznačně řečeno, že budeme spolupracovat s demokratickými stranami. Nepřipadá tak v úvahu ani KSČM, ani Okamurova koalice, kterou tady v regionu má (spojenectví stran Svoboda a přímá demokracie Tomio Okamura - SPD a Strana Práv Občanů - SPO, pozn. red.). U ostatních záleží, pokud budeme vyjednávat o vstupu do koalice, na tom, kdo dokáže nejvíce zohlednit naše programové priority.
Do demokratických stran počítáte i hnutí ANO?
Pochopitelně v osobě Andreje Babiše dochází z mého hlediska ke střetu zájmů. Ale hnutí ANO je postavené na demokratických základech, takže si s nimi případně dokážeme představit spolupráci.
Přímo v Olomouckém kraji vidíte u hnutí ANO střet zájmů, či jiný důvod proč s nimi do koalice přece jen nejít?
Kandidáty ANO znám spíše povrchně. Nemám přesné informace, jestli je někdo ve střetu zájmů. Obecně v hnutí ANO kandiduje i řada starostů, které známe, a řada lidí, s nimiž na regionální úrovni spolupracujeme. Obecně říkám, i v rámci celostátní politiky, že jsou slušní a neslušní lidé v každé straně.
Na webu Starostů mimo jiné říkáte, že se vám nelíbí letité praktiky v Olomouckém kraji a ovlivňování rozdělování dotací z evropského Regionálního operačního programu (ROP) i z krajských dotací systémem „já na bráchu, brácha na mě“. Jaké máte důkazy, že k tomu docházelo?
Udělali jsme řadu akcí, snažíme se na to poukazovat i recesistickou formou. Poté se to dostalo i na jednání zastupitelstva, kde současný hejtman správně zmínil, že z legálního hlediska nemá kraj s ROP nic společného. Nicméně političtí reprezentanti z krajského úřadu zasedali v komisích, které vybíraly projekty. Takže toto nebyl argument. Později vypukla kauza Vidkun, která nám až poté dala do značné míry za pravdu. (Mezi obviněnými je i současný hejtman Jiří Rozbořil z ČSSD. Je podezřelý z uplácení kvůli ovlivnění vyšetřování podvodu s dotacemi - pozn. red.) V dotační politice se hodně pohybuji na celostátní i evropské úrovni, takže to dokážu rozklíčovat. Nemám vůbec zájem, aby Olomoucký kraj vracel dotace...
I když by to bylo oprávněné?
Samozřejmě, když je to oprávněné, tak je vrátit musí. Nechci ale za každou cenu poukazovat nebo hledat... Indicie samozřejmě máme, nicméně... Nejedná se však jen o evropské dotace, ale i o krajské dotace.
Také ty v programu zmiňujete - ovlivňování dotací z evropského ROP i krajských dotačních titulů.
Tam už máme analogii. Na jednu stranu se velmi krátí finanční prostředky, jež se rozdělují v rámci transparentních dotačních titulů - například program obnovy venkova. A to s tím, že kraj nemá peníze. Na druhou stranu ještě v minulém roce existovaly takzvané významné projekty, kde se jedním rozhodnutím zastupitelstva rozdělily miliony. A to v rámci jednoho balíčku, kde bylo sto projektů. Pochybuji, že všichni zastupitelé věděli, o čem vůbec hlasují.
Co s tím?
Teď už to zákon neumožňuje. Dnes jsou tyto peníze rozdělovány v rámci standardních mechanismů. Nicméně pořád je tam prostor pro subjektivní hodnocení projektů, například skrze význam pro kraj. Máme zkušenost z Libereckého kraje, kde byl zaveden velmi transparentní dotační systém. Politická reprezentace kraje tady opravdu nemůže rozhodnout o přidělování dotací. Je to zcela objektivní - a toto je náš cíl. Transparentnost v rozdělování krajských, ale i evropských prostředků v ROP byla dle našeho názoru ovlivňována.
Zmínil jste, že máte indicie...
Prokázali jsme statistikou, že tam byla čistě náhodná spojitost mezi lidmi, kteří zasedali v rámci rady kraje a v rámci poskytování dotací do jejich měst a obcí. Ta náhodnost z pohledu člověka, který má zkušenosti s přidělováním evropských dotací, nemůže být náhodná. Vyšetřování kauzy Vidkun je další indicií.
V programu píšete, že chcete prověřit dosavadní hospodaření kraje. Máte o něm pochybnosti?
Vadí nám, že Olomoucký kraj je v poměru na obyvatele druhým nejzadluženějším krajem. Jako starostové jsme zvyklí hospodařit tak, že obce jsou většinou tím nejlépe hospodařícím článkem celé veřejné správy. Dlouhodobě hospodaří s vyrovnanými rozpočty - a to je náš cíl ve vztahu ke kraji. Nelíbí se nám, jak je zadlužený. I když poslední koalice zadlužení snížila, pořád je astronomické.
Není tento dluh důsledkem minulosti spojeným s úvěrem na spolufinancování evropských projektů?
Když mezi sebou srovnáte kraje, tak samozřejmě všechny financovaly evropské projekty či silnice. Pokud se ale podíváte na rozdíly, jsou opravdu astronomické. Je to pochopitelně i o hospodaření krajů. Jsem ten poslední, kdo by říkal, raději nebuďme zadlužení, než abychom kofinancovali evropské dotace. Vím, že je důležité ty peníze přilákat do regionu. S penězi EU ale hospodařily všechny kraje. A když srovnáte zadlužení třeba Pardubického kraje s Olomouckým, je to velký rozdíl.
Proč tam je?
Je to o rozhodování volených zástupců, jaké projekty a za jaké peníze se uskuteční. Je to o efektivitě a výběru projektů. Je to jako na obcích. Také nemůžeme realizovat nesmyslné plány.
Voličům nabízíte, že v rámci dopravy vylepšíte provázanost integrovaného systému kraje. Co konkrétně tím myslíte?
Máme řadu inspirací ze zahraničí, kde mám možnost se hodně pohybovat. Je to větší provázanost železniční a autobusové dopravy. Vezmu paradoxní situaci u nás na Šumpersku. Jeden provozovatel provozuje železnici Desná i autobusovou dopravu. A byť to má jeden provozovatel, tak vlaky a autobusy jezdí současně. V odlehlejších regionech jsou to věci jako komunitní taxi. V zahraničí existují v málo osídlených oblastech taxi, která pořizují obce. Senioři se střídají při jejich provozování a kdokoli ho může za symbolickou cenu využít.
Toto je řešení, které byste jako kraj finančně podpořili?
Samozřejmě finančně a také tím know-how. V méně osídlených oblastech může pomoci aplikace, skrze kterou když Franta pojede do města, tak Pepa to bude vědět a bude se s ním moci svézt.
Myslíte, že lidé, kteří jsou založení tak, aby takovou aplikaci využívali, to už dnes přes Facebook či i osobní domluvu nedělají?
Jde o to, přiblížit to všem občanům. Často jezdím do Estonska a tam i senioři vše vyřizují či volí elektronicky. A vím, že i u nás, kdybychom chtěli zavést internet pro všechny zdarma, tak se na to hodně ptají senioři. Doba už je jiná. Souvisí to s naší další prioritou - zavedení vysokorychlostního internetu do všech částí regionu. Jsou na to teď evropské dotace. Je to 60 miliard pro Českou republiku určených pro lokality, kde se to komerčně nevyplatí. Navíc je to významná pomoc při podpoře zaměstnanosti. Znám opuštěné skotské ostrovy, kde ale fungují pracovníci v IT, jsou tam různá internetová úložiště či daňoví účetní, kteří pracují prostřednictvím vysokorychlostního internetu. A děti se skrze něj také vzdělávají.
V programu nabízíte zracionalizování fungování krajského úřadu. V čem konkrétně podle vás nefunguje nyní racionálně?
Jako starostové se pohybujeme na krajském úřadu, jsme v kontaktu s mnoha tamními odbory. A toto je jedna z věcí, kterou vám opravdu spousta lidí, kteří na krajském úřadu pracují, zřejmě potvrdí. Krajský úřad jako instituce nefunguje. Jde o to, že některé odbory byly účelově zrušeny, například odbor kultury.
K tomu se ještě dostaneme...
Druhá věc, vidíme velkou fluktuaci zaměstnanců - třeba v rámci odboru strategického rozvoje a dalších. Tím, že jsem velmi často v kontaktu s těmito lidmi, vím, že se opravdu neustále točí. A to nepřispívá k tomu, aby kraj úspěšně čerpal finanční prostředky. Dnes už nejsou přiděleny v rámci Regionálního operačního programu, ale centrálně. Takže čím lepší tým bude kraj mít a čím lepší projekty bude podávat, tím více získá peněz.
Proč se tam ti lidé tolik točí?
Je to samozřejmě organizací a vedením úřadu jako instituce. A také atmosférou, která tam je. Dobře z vlastní zkušenosti víme, že pokud chceme nadstandardní výkony od zaměstnanců a pokud chceme udržet ty nejlepší, musíme pro to vytvořit prostředí a podmínky. A to dle našeho názoru na krajském úřadu v současné době není. Atmosféra tam není dobrá.
Zmínil jste odbor kultury, který současné vedení krajského úřadu zrušilo a kultura je nyní začleněna pod odbor školství a památková péče zase pod oddělení stavebního úřadu. Proč to bylo podle vás účelové rozhodnutí?
Domníváme se, že to bylo účelové rozhodnutí. Pokud se týká například developerských projektů... Zmíním ten asi nejznámější - Šantovka Tower, která by měla stát v bezprostřední blízkosti historického centra Olomouce ve stejné výšce jako radnice. Byl opakovaně schválený památkáři na magistrátu, ale v rámci krajského úřadu byl vrácen. Úplně bezprecedentní je, že ke zrušení tohoto odboru došlo jen rozhodnutím ředitelky krajského úřadu. To nás vede k velkým pochybnostem a rovněž k tomu, že tento odbor byl skutečně zrušený účelově.
Účelově, aby...?
Aby se umožnil vznik Šantovka Tower a dalších developerských projektů. Dát památkovou péči pod stavební úřad je asi jako dát životní prostřední pod ministerstvo průmyslu. Rádi bychom odbor kultury obnovili.
Jaký je váš názor na Šantovka Tower?
Jsme jako Starostové ProOlomoucký kraj proti výstavbě Šantovka Tower. Domníváme, že i z hlediska ochrany památkové zóny UNESCO se jedná o bezprecedentní krok, aby v centru Olomouce stála tato budova. Olomouc je nádherné město a velmi cenné. Podobným projektem se tento ráz zničí.


description: Olomoučané se tento víkend musejí připravit na situaci, že neseženou místo v barech a restauracích. Do města se totiž vypravily tisíce absolventů Univerzity Palackého. Ta pořádá největší setkání za posledních dvacet let. Kromě akcí na fakultách se ve městě konají koncerty, filmové projekce nebo slavnostní ceremoniál.

title: Do Olomouce se sjely tisíce absolventů univerzity, osobnosti čeká ocenění


description: Sraz automobilových veteránů, tentokrát však v socialistickém stylu. Do Plumlova na Prostějovsku se o víkendu sjela historická vozidla vyrobená v době, kdy země východního bloku svazovala Rada vzájemné hospodářské pomoci. Kolona pak absolvovala spanilou jízdu do olomoucké pevnůstky Fort XIII.

title: Socialistická paráda. Do Plumlova dorazilo dvě stě veteránů z dob RVHP


description: Pro svůj první film Díra u Hanušovic si vybral poněkud drsné prostředí Jeseníků, pro druhý, s názvem Kvarteto starobylou a kulturní Olomouc. „Obě prostředí jsou mi blízká, jsem totiž napůl Sudeťák a napůl Hanák,“ vysvětluje režisér a herec, ale také velký fanoušek fotbalové Sigmy Miroslav Krobot, jenž vyrůstal v Zábřehu.

title: Je mi blízká Olomouc i Vikantice. Jsem napůl Sudeťák a Hanák, říká Krobot

maintext:
Před dvěma lety po pádu Sigmy do druhé ligy jste řekl, že věříte v brzký návrat mezi elitu. Měl jste pravdu, olomoučtí fotbalisté v ní ovšem dlouho nevydrželi. Je to pro vás velké zklamání?
Jsem z toho smutný. Mám takový pocit, že Sigma je v posledních letech ve všem jakoby na půl cesty. Že tak napůl jsou vyřešené vlastnické vztahy klubu, napůl situace se stadionem - a hlavně, že fotbalisté jsou napůl mezi první a druhou ligou.
Čím to je, myslím tím mizerné výsledky?
Až tolik do toho nevidím, ale vnímám to tak, že ten oddíl není rozhodnutý, co chce být zač, jakou roli chce hrát, že nemá stanovený cíl. Je to teď ode zdi ke zdi, úkoly jsou krátkodobé. Pak to nemůže fungovat.
Máte nějaký návrh řešení?
Sigmě fandím úplně odmalička a vždycky jsem jí přál jen to nejlepší. Přesto mám pocit, že kdyby to celé spadlo úplně na dno, bylo by se od čeho odrazit. Alespoň v to doufám.
Dobírají si vás kvůli Sigmě kolegové z Dejvického divadla, kteří sledují fotbal?
Ne, dělají mi něco mnohem horšího. Decentně mlčí, nebo mě utěšují, že to bude dobré. Strašné.
Vraťme se do lepších časů, jaký je váš největší zážitek spojený s olomouckým fotbalem?
Remíza s Realem Madrid v pohárech, třetí místo v lize a celé ty zlaté časy, kdy Sigmu trénoval Karel Brückner, v týmu hráli Látal či Hapal. To byl vrchol Sigmy. Snad prozatímní vrchol, i když já už mám trochu strach, že se titulu Sigmy nedožiju.
Co především se podle vás od těch zlatých časů změnilo?
Já jsem začal fandit Sigmě pro to, že to mužstvo mělo svůj ksicht - v dobrém slova smyslu. Hanáci sice nikdy nebyli žádní Maradonové, prosazovali se ale svou urputností, fotbal pro ně byl srdeční záležitostí. Dnes mám z těch kluků pocit, že si o sobě myslí, že jsou techničtí virtuosové, na hřišti je ale předhoní pomalu každý kluk z krajského přeboru.
Sám jste aktivně sportoval?
Jako kluk jsem trávil každé odpoledne na stadionu v Zábřehu, kde tehdy vznikal atletický oddíl, do kterého jsem chodil. Ve volných chvílích jsme hrávali fotbálek, v zimě bruslili. Stadion byl pořád plný, strašně rád na to období vzpomínám.
Vztahují se nějaké klukovské vzpomínky i k Olomouci, tedy vyjma těch se Sigmou?
Jako dítě jsem byl dvakrát nebo třikrát s dědou a babičkou na pouti na Svatém Kopečku a také v zoo. Později, asi v patnácti šestnácti letech, kdy se ze mě stal zuřivý čtenář, jsem docela často jezdil do místní Vědecké knihovny a půjčoval si v ní knížky, které v Městské knihovně v Zábřehu neměli. Někdy jsem to spojoval s návštěvou tehdy nově otevřeného olomouckého krytého bazénu. Třeba o prázdninách to byl pro mě skvělý celodenní výlet.
Olomouc asi docela dobře znáte.
Přesto v ní ale stále objevuju nová zákoutí. Před nedávnem třeba Uhelnou ulici a celou tu část zadních dvorů, odkud jsou vidět honosné domy na náměstí. To je super místo, budeme tam točit docela důležitou scénu.
Spoluautor scénáře filmu Kvarteto, olomoucký psycholog Lubomír Smékal mi nedávno - zřejmě s nadsázkou - říkal, že jste si Olomouc vybrali pro natáčení kvůli tomu, že jemu se nikam nechtělo dojíždět.
To, že jsme líní, je pravda. Přesto Luboš o té volbě místa mluvil s nadsázkou, protože Olomouc nám vyhovovala z mnoha jiných, podstatnějších důvodů. Především po estetické stránce, tím kontrastem historické i současné architektury. Hodně míst, kde nyní natáčíme, jsme také měli před očima, už když jsme psali scénář. Značnou část jsme totiž napsali tady.
Když mluvíte o architektuře, jste pro to, aby v Olomouci vznikaly „hanácké mrakodrapy“?
Na mrakodrapy nemám vyhraněný názor, někde mi vadí, jinde se na ně rád podívám, záleží na místě a na kvalitě. Co mě ale na Olomouci hodně těší, je to, že se v posledních letech hodně zvedla, co se týče oprav starých domů. Před deseti lety jsem měl pocit, že tu jsou takové stojaté vody, a byl jsem z toho docela smutný.
Ještě něco jiného kromě architektury mluvilo pro natáčení v Olomouci?
Jak jsem už říkal, Kvarteto je hodně postavené na kontrastech, včetně těch, které se týkají atmosféry. Ani ty tady nechybějí - na jedné straně na mě Olomouc působí jako velmi kultivované, kulturní a historické město, zároveň z ní mám ale pocit, že je tak trochu poloprázdná. Zejména teď o prázdninách, kdy tu nejsou studenti.
Docela kontrastně působí i váš výběr míst pro natáčení. První film - Díra u Hanušovic se odehrává v docela drsných Vikanticích, druhý v kulturní Olomouci. Kde jste se cítil lépe?
Ve Vikanticích jsem se cítil stejně dobře jako v Olomouci. Obě prostředí jsou mi blízká, jsem totiž napůl Sudeťák a napůl Hanák.
Jak se sžije napůl Sudeťák a napůl Hanák s Prahou?
Moc ne. Pokud neberu ty základní turistické lokality, tak vlastně Prahu ani po těch více než dvaceti letech moc neznám. Mám v ní vyšlapané své trasy, které používám. Pobyt v Praze je pro mě spíš pracovní záležitost, ale moje děti jsou Pražáci jako poleno.
Když jste končil v pozici uměleckého šéfa Dejvického divadla, říkal jste, že budete mít více času jezdit do rodného kraje. Splnilo se to?
Bohužel moc ne, asi jsem si to maloval moc růžově. Je to proto, že jsem v Dejvickém divadle zůstal jako herec a na jevišti bývám třeba i třikrát týdně. Každopádně ale platí, že čím jsem starší, tím více tíhnu k místu, kde se cítím bezpečněji. To je ale asi přirozené.
Nejbezpečněji se člověk obvykle cítí doma. Považujete svoji chalupu v Jedlí za domov?
Je to můj rodný kraj. Chalupu jsem si navíc skoro z poloviny opravil vlastníma rukama, nebylo to ale z donucení, naopak na fyzickou práci tam jsem se vždycky těšil. Takže ano, mám chalupu spojenou s pocitem domova.
Připravujete si ji na stáří?
Pro mě je ideální být tak trochu rozkročený. Vzhledem k tomu, že dnes člověk dojede vlakem do Prahy pomalu za dvě hodiny, tak to není žádný problém.
Kdybych se vás zeptal na další oblíbená místa v Jeseníkách?
Králický Sněžník a okolí Paprsku, kam jsem jezdil už na gymnáziu s kamarády. Dokonce jsme si tam založili vlastní Svobodnou republiku. Místní ale dodnes netuší, že jsou jejími občany. A o její existenci neví ani vláda.
Nějaký zákon Svobodné republiky?
Ten základní je, že se v ní rozhoduje menšinou hlasů. V praxi to vypadalo tak, že kdokoli řekl jakoukoli blbost, tak platila. Taky jsme měli takovou enklávu k hanušovickému pivovaru, takový výběžek, něco jako Podkarpatská Rus. Mám s tím spojenou spoustu zážitků. Možná i proto ta Díra u Hanušovic.
Před chvílí vás tady (při rozhovoru v jedné z olomouckých kaváren) oslovily dvě slečny s tím, jestli se s vámi mohou vyfotit. Kdy přišla ta popularita?
Po podšálcích (scéna z filmu Účastníci zájezdu - pozn. red.). Lidé asi takové řidiče nerváky znají z vlastních zkušeností, a proto je to tak oslovilo. Na vtipy na téma podšálky už ale mám lehkou averzi, protože to byla docela smršť. Podšálky ve vlaku, v letadle, všude. Já si ale nestěžuju. Vždycky se snažím se nechovat k lidem nějak blbě.
Co vás v poslední době víc baví - film, nebo divadlo?
Řekl bych to tak, film je pro mě zajímavější tím, že je pro mě stále ještě nový, objevuju v něm nové možnosti. U divadla, na kterém jsem vyrostl a jsem na něj zvyklý, ty možnosti už spíš násilně hledám a musím si dávat úkoly. Na druhou stranu divadlo je daleko svobodnější než film, panuje v něm také rodinnější atmosféra, má takový intimní rozměr. Takže to nakonec vychází tak nějak nastejno.
A pokud bych požádal o srovnání práce filmového režiséra a herce, která pozice z toho vychází pro vás lépe?
To se opravdu nedá takto srovnávat. Když dostanu zajímavou roli, tak mě prostě baví ji hrát. Jako filmový režisér jsem zatím pracoval a pracuju s autorskými věcmi, se scénáři, které jsme napsali s Lubošem (Smékalem - pozn. red.), což je zase jiný druh potěšení. Je ale pravda, že nyní už jsem v situaci, kdy si můžu dovolit role odmítat.
Váš nový film jsme zatím jen „nakousli“. O čem bude Kvarteto?
Měl by to být docela něžný, lyrický a snad i zábavný film. Už když jsme psali scénář, a i teď s Lubošem říkáme, že to bude film o štěstí. Kdybych to popsal co nejjednodušeji, Kvarteto bude pojednávat o stavu současných lidí, o tom, jak na tom jsou. Rozhodně nepůjde o žádný převratný situační snímek. Pro mě je hlavní to, aby lidé tomu filmu rozuměli, aby se s ním ztotožnili.
S Dírou u Hanušovic se podle vás diváci ztotožnili?
Kvarteto bude úplně jiný film než Díra u Hanušovic, u které bylo od začátku jasné, že vzbudí polemiku. U nás v hospodě v souvislosti s „Dírou“ vznikly dva tábory. Jedni tvrdí, že to tak není, že tak už dnes nikdo nežije, druzí pravý opak.
A který tábor má pravdu?
Netočili jsme film o tom, jak je to v Jeseníkách strašné. Je o lidech, kteří se vypořádávají s těžkými podmínkami. A na těch těžkých podmínkách v Jeseníkách trvám, to mi nikdo nevymluví. Lidem mimo tento region se to ale těžko vysvětluje, obzvlášť lidem z Prahy, ti to celé brali jako nějaké retro. Kvarteto potenciál polarizovat diváky nemá. Jde v něm o to, aby diváci hrdinům filmu rozuměli, pochopili je.
Scénář k oběma snímkům jste napsal se svým kamarádem, někdejším spolužákem z gymnázia Smékalem. V čem jste si tak „sedli“?
Já to asi neumím vysvětlit. Hlavní je asi ta důvěra, která mezi námi panuje. A také asi jde o docela dobré spojení našich profesí. Luboš jako psycholog přeci jen vidí věci jinak než já - a naopak. Vždy se chvíli vzájemně přesvědčujeme a nakonec z toho něco vypadne.


description: Fatální selhání strážníka označil soudní znalec Zdeněk Náchodský za příčinu tragédie, při níž loni v lednu zemřel v Přerově třiadvacetiletého mladík. Podle obžaloby ho zastřelil dnes již bývalý městský policista Robert Fryč, kterému hrozí až šest let vězení za usmrcení z nedbalosti.

title: Strážník fatálně selhal, řekl znalec o obžalovaném ze zastřelení mladíka


description: Více než třicet tisíc korun zachránila poctivá nálezkyně muži, který před jednou z prostějovských restaurací ztratil peněženku. Žena ji odevzdala na policejní služebně, podle svých slov i proto, že sama v minulosti o peněženku přišla.

title: Žena vrátila nalezenou peněženku s 33 tisíci, od majitele dostala odměnu


description: Rozsáhlá oprava historického tunelu a jeho okolí vyřadila z provozu trať mezi Lipovou a Javorníkem na Jesenicku. Práce zahájila Správa železniční dopravní cesty (SŽDC) v pondělí a potrvají dva měsíce.

title: Z Lipové do Javorníku nepojedou dva měsíce vlaky, dělníci opravují tunel