description: Specialista Lukáš Berný vydává už třetí díl oblíbeného průvodce po historii pražských hospod Kde pijí múzy. „Hodiny a hodiny hledání nějaké informace nakonec v knize přinese třeba jedinou větu,“ přibližuje mravenčí práci.

title: Pražské hospody otevírají kulturní dějiny, říká autor historických průvodců


description: Hladový a opilý zákazník s nožem v ruce se v neděli dožadoval pizzy zdarma v jedné z provozoven v Praze 9. Na útěku před strážníky se snažil nůž ukrýt v poštovní schránce.

title: S nožem v ruce se dožadoval pizzy zdarma, na útěku ho hodil do schránky

fasttext_language: cs


description: Město má s rezidenční čtvrtí svoje plány. Místním se ale rozšiřování zoo ani vznik nového sídla záchranky moc nelíbí. „Chceme rozvíjet Troju jako oázu klidu a odpočinku,“ říká její starosta Tomáš Bryknar.

title: Doprava do zoo dusí Troju. Řešení se ale hledá velice obtížně

maintext:
Co trápí Troju Nikde v Praze není v tak malé rezidenční čtvrti namačkáno tolik institucí a dopravních staveb.
Nové sídlo plánuje postavit v Troji záchranka. Ta nyní vlastní budovu nemá. Výstavba sídla u výjezdu z tunelu Blanka měla začít už v roce 2013. Několikrát odložená stavba by vyšla na více než 400 milionů korun. V budově by měl být jak dispečink, tak kanceláře pro administrativu, vzdělávací centrum, skladové prostory, ale třeba i celé zázemí autoprovozu. Zahájení stavby blokuje jen nesouhlas radnice.
Město plánuje do zoo investovat v příštích letech 800 milionů korun. Kromě pandince, kde budou bydlet i languři, se bude stavět nový pavilon goril mimo zátopovou oblast. Stěhovat se budou i lední medvědi, právě jejich výběh nahradí pandinec. Ve spodní části má vzniknout pavilon pro australská zvířata. Nová zvířata znamenají příval dalších návštěvníků a jejich aut.
Je to s dopravou u vás opravdu tak špatné?
Policie musela v květnu dvakrát či třikrát čtvrť zcela dopravně uzavřít. Posílala lidi nahoru ulicí Trojskou do Kobylis a vůbec je nepustila k zoo.
Co říkáte na rozvojové plány zoologické zahrady?
Praha slíbila 800 milionů na nové pavilony. Dozvídáme se, že se má navýšit počet návštěvníků až o půl milionu, ale zatím nikdo neřešil, kde ti lidé zaparkují. U zoo ani v centru Troje není pro další auta místo. Vybudování odstavného parkoviště u nového Trojského mostu doporučuje městská část již od roku 2007 a budeme rádi, když se zrealizuje. Odtud by pak byli návštěvníci odváženi hromadnou dopravou.
Jednáte s Prahou o investicích do infrastruktury?
Ve spojitosti s výstavbou nového pavilonu goril jsme jednali s městem o tom, že nechá zpracovat dopravní studii. Další krok je teď na nás, zpracováváme zadání.
Existuje nějaká reálná vize, jak dopravě pomoct?
Myslím, že Troja by měla být dopravně obsluhována z více stran. Třeba kdyby na střeše nové čistírny odpadních vod vzniklo parkoviště. Odtud by mohla vést lávka, přívoz nebo rovnou lanovka, která by mohla návštěvníky přepravit rovnou do zahrady. Navrhli jsme propojit metrem Dejvice, zoo, Bohnice a Kobylisy. Dnes se hovoří o tramvajové trati z Podbaby do Bohnic. Se zoo nemáme na všechno stejný názor, ale na tohle ano, tramvaj nechceme.
S novým pavilonem goril se plánuje i vstup v Podhoří napojený na přívoz.
Otázkou je, jakou má přívoz kapacitu, do Troje jezdí plné kloubové autobusy v intervalu minut, takovou kapacitu žádný přívoz nemá.
V Troji má vzniknout i nové sídlo záchranky...
Dlouhodobě proti umístění sídla záchranky v této lokalitě bojujeme. V lednu 2015 jsme podali správní žalobu na hlavní město.
Proč by mělo být sídlo záchranky někde jinde?
Je několik důvodů, proč by tu nemělo stát. Jsme v povodňovém území, je skoro jisté, že když se voda vrátí, tak záchranku zaplaví. Praha změnou územního plánu vyjmula pozemek pro záchranku ze stavební uzávěry velkého rozvojového území a vůbec neřeší budoucí využitelnost souvisejících volných ploch.
Co by podle vás mělo na pozemku vzniknout?
Pokud chce město pozemek nějak využít, ať tam postaví parkoviště P+R nebo rozšíří vysokoškolský kampus, třeba novým sportovištěm či parkem.


description: Nový park Balabenka za čtyřiadvacet milionů korun se obyvatelům Prahy 9 nelíbí. Kromě nesmyslně umístěných laviček a květináčů přibylo podle nich betonové plochy. Podle radnice však poměr zeleně zůstal stejný a navíc prý nejde o klasický park, ale spíše veřejný prostor.

title: Obyvatelé kritizují nový park Na Balabence, má více betonu než zeleně

maintext:
Místo trávy betonové plochy a lavičky na nesmyslném místě s výhledem na rušnou silnici. Části obyvatel Prahy 9 se nelíbí podoba nově otevřeného parku Balabenka, který vznikl na místě vnitrobloku bytových domů mezi ulicí Sokolovská a náměstím Na Balabence. Ve čtvrtek ho slavnostně otevřelo vedení městské části a teď čelí kritice obyvatel.
„Vykáceli nám tady mladé zdravé stromy a místo nich tu máme betonové plochy, kterým padla za oběť čtvrtina trávníku,“ říká Rudolf Břichnáč, který vedení Prahy 9 zaslal jménem obyvatel několika domů v okolí nového parku kritický otevřený dopis. Radnice se však brání a tvrdí, že poměr zeleně zůstal stejný. Nejprve podle ní musí dorůst nově zasazené stromy.
V horní části parku Balabenka vzniklo také vyvýšené pódium, na kterém se nachází zmiňované lavičky s výhledem na dopravu a květináče. Některým lidem přitom vadí, že představuje zbytečnou překážku.
„Dříve tam byla pěšina směrem k tramvaji, teď musíme po cestě šplhat na pódium,“ stěžuje si jedna z místních obyvatel Jitka S.
Podle radního Tomáše Portlíka (ODS) však pódium vzniklo proto, aby spodní parkovou část oddělilo od rušné Sokolovské ulice. „Navíc nejde tak úplně o klasický park, ale spíše o veřejný prostor obklopený domy a základní školou, proto jsme k němu přistoupili tímto způsobem,“ vysvětluje Portlík.
Kde vzniknou další parky? Další nový park v Praze 9 nese jméno Pod Lávkou . Má rozlohu 1,5 hektaru a nachází se mezi ulicemi Ocelářskou a Freyovou. Otevřen má být příští týden ve čtvrtek.
. Má rozlohu 1,5 hektaru a nachází se mezi ulicemi Ocelářskou a Freyovou. Otevřen má být příští týden ve čtvrtek. V Praze 9 vzniká také park s několika rybníky v místě bývalé zahrádkářské kolonie Zahrádky .
. První etapu výstavby má za sebou park u Prašného mostu v Praze 6, který vznikl po vybudování tunelového komplexu Blanka. Na přelomu příštího jara a léta se má rozšířit o dalších pět a půl tisíce metrů čtverečních směrem k Hradu.
v Praze 6, který vznikl po vybudování tunelového komplexu Blanka. Na přelomu příštího jara a léta se má rozšířit o dalších pět a půl tisíce metrů čtverečních směrem k Hradu. Proměnou má ještě letos projít například park na Petříně . Obnoví se především asfaltové povrchy a částečně i historická dlažba. Praha plánuje i rekonstrukci veřejných toalet pod petřínskou rozhlednou. Park pod rozhlednou chce Praha opravit v roce 2017.
. Obnoví se především asfaltové povrchy a částečně i historická dlažba. Praha plánuje i rekonstrukci veřejných toalet pod petřínskou rozhlednou. Park pod rozhlednou chce Praha opravit v roce 2017. Letos na podzim má začít vznikat v Dubči lesopark s názvem Robotka , v roce 2017 lesopark V Panenkách v Běchovicích .
, v roce 2017 lesopark . Praha projednává také projekty lesoparků Na Musile v Kunraticích a Arborka v Satalicích.
V metropoli je v současné době celkem 714 parků o rozloze 6 804 hektarů.
o rozloze 6 804 hektarů. K tomu má magistrát v plánu vytvořit dalších 73 parkových ploch o rozloze 1 885 hektarů.
Na revitalizaci parku o rozloze téměř deset tisíc metrů čtverečních přispěla osmnácti miliony Evropská unie. Celková investice činila čtyřiadvacet milionů korun. Kromě laviček a květináčů přibyla také dvě velká dětská hřiště nebo fontána před budovou základní školy.
Ke kritice projektu se přidává také část radniční opozice, podle které je park zbytečně předimenzovaný.
„Připadá mi, jako by se vedení městské části snažilo proinvestovat co nejvíce evropských peněz. V parku jsou proto zbytečné betonové plochy anebo mraky nesmyslně umístěných a drahých laviček přímo u silnice, na kterých nikdo nebude sedět,“ tvrdí zastupitelka Dana Balcarová (Česká pirátská strana) a dodává, že projekt podle ní radnice s místními občany vůbec nekonzultovala.
To vedení městské části popírá. „Téměř polovině připomínek, které k podobě parku lidé měli, jsme vyhověli. Nemůžeme se ale zavděčit každému,“ říká radní Zdeněk Davídek (Pro Prahu), do jehož kompetence čerpání evropských peněz spadá.
„Projektant podle mě odvedl dobrou práci a peníze byly investovány smysluplně,“ dodává. Za pravdu mu dávají někteří obyvatelé Prahy 9, kteří k podobě parku nemají výtky. „Myslím si, že se úprava povedla. I dětem se tu líbí,“ říká místní občan Martin Stehno.
„Zmizely příjezdové cesty“
Dalším cílem kritiků je to, že revitalizace parku znemožnila obyvatelům vjezd automobilem k jednomu z domů. Místo příjezdové komunikace je tam nyní chodník. „Byla to jediná příjezdová cesta ke vchodu, takže když teď budou obyvatelé něco stěhovat a zaparkují před vlastním vchodem, hrozí jim pokuta městské policie,“ říká Břichnáč.
Problém s chybějící příjezdovou cestou připouští i vedení Prahy 9, podle kterého za ním stojí chyba projektanta. Proto se radnice pokusí situaci ve spolupráci s občany řešit.
Podle slov radního Davídka je ve složité situaci. „Pokud si někdo v jedné větě stěžuje na to, že v parku chybí zeleň, ale zároveň ve druhé dodává, že by v něm chtěl mít silnici až ke vchodu, tak opravdu nevím, jak mu vyhovět,“ konstatuje radní a dodává, že chodci a park by měli mít před auty přednost.


description: Plán, jak rozhýbat Prahu, se rodí v současnosti na magistrátu. Podle dokumentu, který má redakce MF DNES k dispozici, chystá koaliční hnutí ANO novou koncepci sportu hlavního města. Ta počítá s takzvanou páteřní sítí sportovišť napříč městem i obřím sportovištěm na Výstavišti.

title: Magistrát plánuje vybudovat na Výstavišti obří sportovní centrum

maintext:
Chybět by ve sportovním komplexu neměla multifunkční aréna pro míčové sporty, hokejová tréninková hala, lukostřelecký areál nebo v zimě chlazený okruh pro běžkaře. O tom, kolik to bude stát, si zatím nikdo nedovolí ani spekulovat, je ale zřejmé, že půjde o miliardy korun.
„Současný stav sportovní infrastruktury v Praze je nedostatečný a neodpovídá úrovni života v 21. století,“ píše se ve zmiňovaném materiálu.
K chystané koncepci už vznikla expertní komise ANO, kde jsou mimo jiné odborníci, členové České unie sportu nebo Českého olympijského výboru. Politikům prý nejvíce vadí, že do sportu Praha ročně investuje stamiliony, a přitom k němu má stále přístup relativně omezený počet Pražanů.
„Většina sportovišť je dnes ve vlastnictví klubů. Dostáváme se do situace, kdy podporujeme kluby z městských grantů a ty peníze používají jen pro svou činnost, a nikoli pro veřejnost,“ říká Antonín Lébl (ANO), člen expertní komise, která novou koncepci připravuje. Podle něj dnes dochází k situacím, že kluby, které město podporuje, své prostory sice pronajímají, ale za komerční nájemné, které je pro další, chudší kluby nedosažitelné. O veřejnosti nemluvě.
Nově by tak v ideálním případě měla mít Praha kontrolu nad tím, aby ke sportu měl přístup co největší počet Pražanů, a to prostřednictvím výstavby nových městských sportovišť. To největší sportovní centrum má podle plánu vyrůst na Výstavišti. Zde se počítá s několika halami, ta největší, multifunkční by měla mít kapacitu pět až šest tisíc míst pro diváky. Další, tréninková by měla být určená pro házenou, basketbal či florbal.
Počítá se i s menší tréninkovou hokejovou halou. Vzniknout by zde měl také třeba lukostřelecký areál, horolezecká stěna, bikeový areál, běžkařská dráha, tenisové kurty, restaurace, oddychové prostory pro rodiny s dětmi a mnoho dalšího. „Veškerá zařízení by byla navržena tak, aby se tam dalo provozovat co nejvíce sportovních disciplín,“ popisuje Lébl.
O Výstavišti jako centru sportu se už hovořilo
Není to poprvé, co se o Výstavišti hovoří jako o centrálním sportovišti, s možností výstavby sportovního areálu pracovala už předchozí koncepce jeho přestavby, kterou vytvořilo někdejší vedení města před dvěma lety.
„Je podivuhodné, že i když Praha Výstaviště převzala už před více než rokem a půl, jeho stav se stále nikam nepohnul,“ říká bývalý náměstek primátora Václav Novotný (TOP 09), který rozdělení areálu do pěti zón, včetně té sportovní, připravil v roce 2014.
Nejblíže má zatím Výstaviště k dostavbě vyhořelého křídla Průmyslového paláce. Jeho finální podoba by měla být známá koncem září. „Studie, která vznikla dříve, je závazná. Teď je potřeba vysoutěžit podobu technických prvků budovy. Představa je ale taková, že by měl zůstat zachován původní vzhled paláce a jeho interiér bude v moderním stylu,“ říká radní Jan Wolf (Trojkoalice).
„Hřiště od klubů odkoupíme“
Další sportoviště by měla vzniknout i v městských částech. Hovoří se například o možnosti výstavby unifikovaných multifunkčních hal tak, aby se ušetřilo za projektovou dokumentaci. Do pražské páteřní sítě se však mají začlenit již existující sportoviště. Ta by mohla Praha odkoupit anebo se spolupodílet na provozu.
„To ale v situaci, že by sportoviště zpřístupnili veřejnosti a ostatním klubům za podmínek stanovených magistrátem. Cílem je vytvořit co nejlepší podmínky pro činnost pražských sportovních klubů,“ dodává Lébl. Jedním z mnoha příkladů pro zlepšení jsou třeba i školská zařízení, která by se mohla otevřít veřejnosti o víkendech. Otázkou však je, zda budou jednotlivé sportovní kluby ochotné na takovou nabídku přistoupit.
„Ve chvíli, kdy by sportoviště přešla pod magistrát, ztratí kluby kontrolu nad tím, co se v nich odehrává,“ myslí si Petr Jachan, manažer basketbalového klubu USK Praha, kterému patří sportovní hala Folimanka. Hlavním problémem však podle něj není to, kdo bude o jednotlivých sportovištích rozhodovat, ale fakt, že jich má Praha velký nedostatek.
To potvrzuje i další člen expertní komise a předseda školského výboru Patrik Nacher (ANO). „Všude na světě je sport využíván jako prevence proti patologickým sociálním jevům, jako je kriminalita nebo drogy. I když investice nebude nízká a efekt nebude okamžitý, z dlouhodobého hlediska se to vyplatí celé společnosti,“ konstatuje s tím, že v Praze se v současnosti věnuje sportu přes čtvrt milionu lidí.
Právě cena celého projektu je zatím velkou neznámou. Zasvěcení hovoří o investicích v miliardách. Benefitem by však mělo být, že peníze z nájemného a vstupného, které nyní proudí jednotlivým sportovním klubům a na jejichž výši nemá Praha sebemenší vliv, by měly pomoci umenšit provozní náklady těchto zařízení.
Podle Lébla by se v tomto ohledu roční běžné výdaje Prahy na sport nemusely nijak dramaticky navyšovat. Zásadně by se však změnila „filozofie“ financování sportu v Praze.
16. října 2008 zachvátily Průmyslový palác plameny. Požár zcela zničil levé křídlo budovy:


description: Na konci září se otevře první ze zrekonstruovaných domů bývalé dělnické kolonie Buďánka v Praze na Smíchově. Po velkém úklidu se totiž začalo i stavět. Kromě zabezpečení všech objektů, zejména jejich zastřešení, byla zrekonstruována bývalá mlékárna, původně funkcionalistická stavba ze 30. let minulého století.

title: Buďánka otevírá první z opravených domů, bývalou mlékárnu


description: Zloděj v Praze okradl spícího muže na lavičce o mobil a chtěl mu ho vrátit za peníze. Nečekal ale, že na předávku dorazí také policisté.

title: Kradený mobil chtěl zloděj vrátit za peníze. Přišla pro něj policie


description: Na Jižní spojce nabourala ve čtvrtek večer dodávka do auta údržby, které stálo na kraji vozovky. Ve směru na Štěrboholy se pak tvořily kolony. Dva lidé skončili v nemocnici.

title: Řidič se nevěnoval řízení, na Jižní spojce naboural do auta údržby


description: Další z četných kontrol, které provádějí celníci na tržnici Sapa v pražské Libuši, odhalila 30 tisíc kusů padělků parfémů různých známých značek. Kdyby se prodaly, způsobilo by to majiteli ochranných známek škodu v hodnotě skoro 90 milionů korun.

title: Ve skladu Sapy byly padělky luxusních parfémů za 90 milionů korun


description: Pětačtyřicetiletý Polák prodával v Praze syntetickou drogu zvanou Funky, jejíž účinky jsou podobné pervitinu. Když zapnul mobil, věděli kupující, že muž zrovna prodává drogy. Pomáhala mu v tom žena, která je předávala. Muž je nyní ve vazbě, žena je stíhána na svobodě. Oběma hrozí až pět let vězení.

title: Polák prodával „Funky“ drogu, signál dával kupujícím přes mobil


description: Když František Marčík před rokem s partou kamarádů začal pracovat na digitální mapě ovocných stromů, netušil, že o jejich nápad bude takový zájem.

title: Zajděte si na Petřín zdarma mlsat. Zrají tu mirabelky

maintext:
Mapu na-ovoce.cz využívají tisíce lidí a na její motiv vznikla i mobilní aplikace. Myšlenka mapy je jednoduchá – databáze shromažďuje volně dostupné stromy. Jste na procházce a honí vás mlsná? Není problém, stačí pár kliknutí a už žvýkáte třeba jablko.
Kde konkrétně v metropoli roste volně dostupné ovoce?
Na Petříně najdete mnoho druhů ovoce, početně jsou zastoupené mirabelky, které zrají během srpna, hrušně, zrající od srpna až do prvních mrazů, jablka pak jsou od podzimu. V horní části petřínského sadu najdete vlašské ořechy. Mnoho hrušní roste ve volně přístupném sadu nad břevnovským klášterem. Na jablka se můžete vydat třeba i do vysočanských sadů na Klíčově.
Není škoda prozrazovat, kde jsou po Česku zdarma dostupné plody?
V Česku jsou úžasné ovocné sady, které dávají úrodu, a přesto leží ladem a nikdo se o ně nestará. A nám to přijde škoda. Tím, že si jich někdo všimne, tak na ně upozorní a třeba se o ně začne i starat.
Doprovodné akce Spolek Na ovoce také organizuje volnočasové aktivity pro veřejnost.
Tým kolem mapy organizuje odborné přednášky, vycházky do starých sadů, ovocné slavnosti či dílny o zpracování ovoce.
Nejbližší akce se koná 1. října ve Vysočanech. Součástí budou přednášky zaměřené na určování odrůd a také o tom, jak se starat o ovocné stromy.
Myslíte, že se díky mapě lidé budou o sady starat?
Naše platforma vychází z toho, že se její uživatelé chovají zodpovědně vůči přírodě. Nabádáme totiž uživatele mapy, aby se řídili naším kodexem.
A co se v kodexu píše?
Zaprvé se uživatelé mapy zavazují dodržovat vlastnická práva. Znamená to, že součástí mapy by měly být stromy, které jsou v majetku měst nebo obcí, tedy jsou veřejné. Zahrnuty v mapě mohou být i stromy soukromé, ale majitelé stromů musí souhlasit. Druhý bod kodexu je, že se o sklizeň dělíte s ostatními. Člověk by neměl tedy být hamoun. Třetí bod říká, že se chováte šetrně k místu, kde sbíráte. Čtvrtý bod zase říká, že se místo snažíte zvelebovat a pečovat o něj.
Jak vlastně zjistíte, kde tyto utajené stromy jsou?
Do mapy mohou zadávat místa sami uživatelé. Už je v ní skoro deset tisíc značek, tedy míst, kde je nějaký ovocný strom nebo jiná rostlina s jedlým plodem.
Kde je značek nejvíc?
Značky jsou po celém Česku. Ve městech je jich asi nejvíc, hlavně v Praze. To možná souvisím s tím, že my jsme z Prahy.


description: Zavedení parkovacích zón v Praze 5 a 6 potěšilo rezidenty. Kromě pochval se však na nové zóny snáší kritika a brzy přijde nejspíš i hromadná žaloba na Prahu. Plánují ji ti, kteří se cítí zónami poškozeni.

title: Chystá se žaloba kvůli parkovacím zónám. Poškozují nás, tvrdí podnikatelé

maintext:
Na jedné straně řada rezidentů vítá, že má konečně kde zaparkovat. „Je super, že člověk může v sedm večer vyrazit autem na nákup, aniž musí počítat s tím, že bude při vynášení věcí stát na chodníku a pak věnuje hodinu objíždění okolí Kulaťáku při hledání místa,“ uvedla na Facebooku Ivana Jakoubková.
Méně spokojení jsou lidé obývající ulice sousedící s těmi, kde zóny vznikly. Do nich si totiž svá auta přesunula řada řidičů, kteří nemají šanci sehnat parkovací oprávnění. A ještě více zóny popuzují živnostníky a podnikatele.
Ti totiž musí za parkovací oprávnění zaplatit oproti rezidentům desetinásobek. Za první auto dají ročně 12 tisíc korun, za každé další od 24 do 36 tisíc korun, v závislosti na daném cenovém pásmu. Podle řady z nich jde ze strany města o diskriminaci, která poškozuje jejich podnikání.
Nejen podnikatelů se chce u soudu zastat advokát Ondřej Pecák. Ten spolu s těmi, kdo se cítí zónami poškozeni, plánuje na Prahu podat hromadnou žalobu. Zóny podle něj sice na jedné straně pomohou tisícovkám lidí, poškodí však zároveň miliony jiných. „Jsou zaváděny i tam, kde nejsou reálně potřeba, a kde k tomu tedy chybí zákonný důvod,“ vysvětluje.
Advokátovi již podle jeho slov přišly stovky zpráv a žádostí o pomoc. Nejčastěji si lidé stěžují, že musí nově platit, ač parkují stále stejně. Tedy že zóny vznikly tam, kde s parkováním nebyl dříve problém.
Obtíže působí zóny i rezidentům, kteří nevlastní auto, jež používají, a těm, kdo v Praze sice dlouhodobě žijí, ale nemají zde trvalé bydliště.
„Nejhorší jsou ale příběhy sociálního charakteru. Jako příklad mohu uvést třeba matku ze Suchdola, která vozí své postižené dítě na Základní školu Emy Destinnové, kde je nově fialová zóna,“ říká Pecák. Jelikož matka není z Prahy 6, parkovací kartu nedostane, ročně by tak musela za parkovací lístky zaplatit asi dvacet tisíc korun. Dítě totiž musí osobně předat do školy, a proto se bez parkování neobejde.
Ať soud smaže nové zóny
Pecákovi se již podařilo získat zmocnění od více než dvacítky obyvatel a podnikatelů, kteří se k žalobě údajně připojí. Další prý účast přislíbili. Právník teď dokončuje text žaloby a nejpozději příští týden ji podá k soudu. Žádá také o vydání předběžného opatření, které by parkování v Praze vrátilo do stavu před poslední změnou. Zóny by tím zmizely z Prahy 5 a 6 a jinde by se snížila částka za parkování.
Pecák chce u soudu napadnout i nepoměr ceny, kterou za parkování platí rezidenti a podnikatelé. Na ten podle pražské hospodářské komory doplácí v důsledku zejména zákazníci. „Tento další náklad budou podnikatelé nuceni promítnout do ceny stávajících výrobků a služeb, což samozřejmě povede ke zdražení,“ říká Roman Pommer, předseda představenstva komory. To potvrzuje například obchodní zástupce společnosti Stěhování Praha Martin Kapal.
„Doteď jsme to nedělali, ale jak se zóny čím dál více rozšiřují, zvažujeme, že budeme muset parkování zákazníkům účtovat,“ říká. Magistrát, který ceník parkování určil na základě dohody s městskými částmi, jej však brání. „Důvodem rozdílné ceny je to, že rezident používá své vozidlo k soukromým účelům, zatímco podnikatel si svým vozidlem vydělává,“ uvedl Vít Hofman, mluvčí magistrátu.
Náměstek primátorky Petr Dolínek (ČSSD) nicméně připustil, že není s cenou, kterou za parkování platí živnostníci, spokojen. „Je vidět, že ta částka není příjemná a nepomáhá k tomu, aby i drobný podnikatel mohl po Praze dobře rozvíjet své podnikání, takže budeme určitě měnit sazebník,“ řekl. Cenami parkování se již zabýval Nejvyšší správní i Ústavní soud. Ani jeden je však neshledal diskriminačními.
Problémy pociťují i majitelé drobných obchodů, kaváren či restaurací. Mění se totiž chování jejich zákazníků. „Zóny mě tlačí jezdit nakupovat do supermarketů a přesouvat služební schůzky a obědy do míst, kde zóny nejsou nebo kde mají provozovny vlastní parkovací místa,“ uvedla Sylvie Petrů, obyvatelka Prahy 6.
Úbytek klientů postihl třeba restauraci Potrefená husa v Dejvicích. „Je pravda, že zákazníků chodí o něco méně, nejde ale zatím o velký propad. Větším problémem jsou zóny pro naše firemní vozy na rozvážku zboží. Nemůžeme si dovolit pro každý z nich platit parkování ve výši 36 tisíc korun,“ říká Petr Klaus, provozovatel restaurace.
Podle Pommera nové zóny nepovedou k rozsáhlému uzavírání podniků. Alespoň pokud se dá soudit ze zkušeností z městských částí, kde již zóny platí delší dobu. „Podnikatelé v Praze 1, 2, 3 a 7 se se zavedením parkovacích zón vyrovnali,“ vysvětluje.
Nerovné podmínky podnikatelů
Problémem jsou podle hospodářské komory nerovné podmínky: podnikatel v Praze 3 za parkování platit musí, a má tak větší náklady než podnikatel v Praze 10, kde zóny nejsou. To podle Pommera není fér.
„Jsme pro srovnání podmínek, tedy zavedení plošných zón v Praze,“ dodává. V praxi by to vypadalo tak, že podnikatel parkování zaplatí tam, kde má sídlo, a bude moci parkovat po celé Praze.
Dolínkovými slovy nemusí být dnešní podoba zón definitivní. V následujících letech bude Praha sjednocovat systém nových a starých zón. To nabízí prostor pro diskusi, jak by měl systém vypadat po 1. lednu 2019.


description: Opilý a napůl svlečený cizinec přepadl v neděli večer v Brandýse nad Labem taxikáře, který si na konci směny přepočítával tržbu. Řidič před agresorem utekl, ale ten nechtěl odejít s prázdnou, a tak s taxíkem ujel. Po zadržení ještě poničil vybavení na policejní služebně.

title: Opilý cizinec přepadl taxikáře, v záchvatu poničil i policejní služebnu


description: Martin Konvička a jeho iniciativa se 11. září vypraví před velvyslanectví Saúdské Arábie, aby se mu „vysmál a tím přenesl symbolicky válku na území nepřítele“, jak sám uvedl. Podle politologa Jana Charváta jde ale jen o předvolební akci. „Snaží se přitáhnout pozornost za jakoukoliv cenu,“ říká.

title: Zbraně už nebudou, slibuje Konvička. Podle politologa chce jen pozornost

maintext:
„Je vidět, že Martin Konvička a lidé z jeho okolí rozjeli předvolební kampaň. Zájem o skupinu, kterou představuje, spíš klesá, a tak se snaží přitáhnout pozornost za jakoukoliv cenu,“ říká Charvát.
O tom, že Konvička ztrácí příznivce, svědčí například Facebook.
„Stránka Islám v České republice nechceme měla původně 160 tisíc fanoušků, její obnovená verze už pouze necelých 70 tisíc. Mnoho příznivců si nezískala ani samotná iniciativa, které dalo „to se mi líbí“ kolem 1 500 lidí. Tato čísla samozřejmě nemají absolutní vypovídací hodnotu a nemohou přesně odrážet stav věcí, ale naznačují, že trend zájmu se spíš snižuje, než že by se dlouhodobě zvyšoval,“ domnívá se Charvát.
Konvička zamíří před velvyslanectví Saúdské Arábie v den, kdy si celý svět bude pietními akcemi připomínat patnácté výročí teroristických útoků ve Spojených státech. Podle Konvičky je však tradiční připomínání tragických událostí zbytečné.
Zapalování svíček se islamisté jen smějí, argumentuje Konvička
„Jedenáctého září je významným výročím pro všechny, kdo jsou znepokojeni posilováním islámu. Jsme toho názoru, že tradiční reakce Západu, jako jsou tryzny, zapalování svíček, volání po solidaritě, je naprosto špatná. Islamisté se těmto reakcím jenom smějí a nikam to nevede. Pohne s nimi humor, kterému islám není nakloněn. Žádná totalita nesnese, když se jí její odpůrci vysmívají. A islám ve své podstatě je především směšný. A my se jdeme saúdskému velvyslanectví vysmát a tím přeneseme symbolicky válku na území nepřítele,“ říká Konvička.
Ministerstvo vnitra: magistrát nepochybil Ministerstvo vnitra minulý týden uvedlo, že magistrát nepochybil, když Konvičkovi nezakázal akci na Staroměstském náměstí. Událost byla řádně ohlášena a nebyly pro to důvody. Úředníci ale měli akci věnovat zvýšenou pozornost kvůli dostupným informacím o scénáři. „Správní orgán tedy reagoval správně a v souladu s judikaturou NSS, nabádající k tolerování byť kontroverzních akcí, s možností akci na místě rozpustit teprve tehdy, když je porušen zákon. Je otázkou, jestli nemohl správní orgán reagovat na nastalou situaci rychleji a shromáždění ukončit již v prvních chvílích celého představení, kdy mohl předvídat, jaké dopady může, vzhledem k místu a času shromáždění, tato „produkce“ vyvolat,“ uvedlo ministerstvo.
Konkrétní plány však neprozradil. Řekl jen, že se tentokrát produkce obejde bez maket zbraní, které jeho stoupenci používali na Staroměstském náměstí.
Odborník na islám Bronislav Ostřanský minulý týden v rozhovoru pro MF DNES varoval, že zatímco nyní je česká muslimská komunita relativně bezproblémová, protiislámské demonstrace a vyvolávání plošného nepřátelství vůči muslimům může mladé muslimy zradikalizovat.
„Tomu se říká princip sebenaplňujícího se proroctví. Tak dlouho se bude o muslimech hovořit, že jsou nepřizpůsobiví, že se na nás usmívají a v duchu si myslí něco jiného a plánují útoky, a tak dlouho budou prezentováni jako nepřátelé, až se doopravdy nepřáteli stanou. Na to upozorňují sociologové neustále dokolečka,“ uvedl Ostřanský.
Úředníci získají větší pravomoci
Ministerstvo zahraničí požádalo magistrát, aby Konvičkovu akci před ambasádou zakázalo nebo přesunulo jinam. Magistrát to však neudělal (psali jsme zde).
Podle zákona o právu shromažďovacím by totiž úřad mohl akci zakázat jen například v případě, kdy by vyzývala k násilí nebo popírání či omezování práv občanů, nebo v případě, že by se na stejném místě ve stejný čas konala jiná akce.
To se má brzy změnit. K 1. listopadu totiž nabude účinnosti novela zákona o právu shromažďovacím, která umožní úřadům ukládat podmínky pro konání shromáždění.
„Od prvního listopadu bude platná novela zákona o shromažďování. V rámci ní bude možné využívat podmínky, tedy určit svolavateli, že například nesmí mít na shromáždění makety zbraní či transparenty v podobě šibenic,“ uvedl již dříve pro MF DNES vedoucí oddělení správních činností a správního trestání magistrátu Pavel Štefaňák.
Pokud by bylo třeba akci opět ukončit, bude to opět na magistrátních úřednících. Policie získává pravomoc ukončit shromáždění až ve chvíli, kdy úředníci nejsou na místě. Úředníci se ale na akci chystají, a to včetně primátorky Adriany Krnáčové.
Konvičkova akce na Staroměstském náměstí:


description: Nenadálý útok překvapil v pondělí lidi na zastávce pražské MHD na náměstí Bratří Synků. Podle jednoho z napadených začal útočník s nožem bez důvodu řvát, že ho zabije. Kolem projíždějící hlídka strážníků potyčku rychle ukončila a předala útočníka policii.

title: Agresor šermoval nožem na zastávce, zpacifikovali ho strážníci


description: U ruzyňského letiště se má příští podzim otevřít největší outletové centrum v Česku. Megalomanský projekt měl být v Tuchoměřicích původně dokončen už v roce 2008. Italský developer však zkrachoval. Nápad na outletové centrum znovu ožil loni.

title: Nové obří outletové centrum na kraji Prahy má vypadat jako Staré Město

maintext:
Nový investor The Prague Outlet sliboval, že se obchody otevřou do Vánoc 2015. Pak přišly svátky a kolem módního centra bylo opět ticho po pěšině. Teď to vypadá, že se projekt opět rozjel. Objekt koupil španělský developer, společnost Neinver.
„Vzhled interiéru vychází z tradiční pražské architektury Starého Města. Poskytne neobyčejný zážitek outletového nakupování v duchu slavných pražských nákupních tříd s prémiovými značkami pod jednou střechou,“ slibuje developer. Nový projekt nese název Prague The Style Outlets.
Ačkoliv v metropoli už jeden obří outlet je, odborníci na módu věří, že Pražané se do Tuchoměřic poženou.
„Češi na slevy stále slyší, takže v tom potenciál jistě je,“ říká Aneta Pečená, dealmaker z módní společnosti Zoot. I když outletové obchody nabízejí levnější zboží permanentně, zákazníci se do nich hlavně hrnou, když obchod vyhlásí speciální akci.
„Je to například takzvané noční nakupování, které přináší oproti jiným eventům něco netradičního a zvláštního,“ říká Jan Procházka, ředitel outletového centra Freeport Fashion Outlet.
Trh s módou se ale podle něj v současnosti mění. „V posledních letech pozorujeme, že zájem a ochota českých zákazníků investovat do kvalitního módního oblečení roste,“ tvrdí Procházka.


description: Německá piva těm českým nesahají ani po kotníky, říká německý student Ferdinand Hauser.

title: Čechinandova Praha. Německý student píše průvodce


description: V Kladně ráno naboural autobus MHD pět zaparkovaných aut a následně se zastavil o dům. Kromě řidičky, která utrpěla lehké zranění, v něm nikdo necestoval. Zatím není jasné, co bylo příčinou nehody.

title: V Kladně naboural autobus do domu, poničil pět aut


description: V pražských Vysočanech se v úterý večer střetla tramvaj s autem s bulharskou poznávací značkou. Stalo se to zřejmě ve chvíli, kdy chtěl řidič auta odbočit. V nemocnici skončilo dítě, které řidič v autě vezl.

title: Auto vjelo v Praze do cesty tramvaji, v nemocnici skončilo zraněné dítě


description: Policie navrhla obžalovat šest lidí obviněných v souvislosti se zmanipulováním veřejných zakázek pražské Nemocnice Na Homolce. Podle dřívějších informací je mezi stíhanými opět i někdejší šéf nemocnice Vladimír Dbalý.

title: Policie posílá soudu další žalobu na exředitele Homolky, opět za tendry


description: Ze svahu u Vltavy volala hasiče řidička vozu, se kterým sjela ze silnice. Operačnímu důstojníkovi řekla, že je auto nakloněné a ona se z něj bojí vystoupit.

title: V Podolí řidička sjela ze svahu téměř do Vltavy, sama si přivolala pomoc


description: Bývalému lomu Mramorka v Praze-západ hrozí zasypání několikametrovou štěrkovou navážkou, kterou zde skladuje pražská firma. Místo s několika chráněnými živočichy chtějí místní zachránit a prohlásit za přírodní památku.

title: Unikátní mramorový lom v ohrožení, mohla by ho zavalit stavební navážka


authors:
Autor
Byl To Nejhezčí Večer
Řekla Přítelkyně Obžalovaného

description: Senát Krajského soudu v Praze začal ve středu řešit případ devětatřicetiletého Radka Macana. Státní zástupce ho viní, že letos na jaře u Vltavy v Davli ubodal sérií ran nožem muže, kterého tam náhodou potkal. Za vraždu hrozí Macanovi až 30 let vězení nebo doživotí.

title: Byl jak bejk, nějak jsem ho popíchal, řekl muž obžalovaný z vraždy v Davli


description: Dvouletou podmínku s odkladem na čtyři roky uložil pražský vrchní soud Václavu Soudskému, který v prosinci 2014 autem srazil a těžce zranil mladý pár na přechodu na pražském Smíchově. Rozsudek je pravomocný.

title: Muž, který na Smíchově srazil autem mladý pár, dostal podmínku


description: Praha je asi o dva stupně teplejší než okolní regiony, zejména její centrum je potřeba ochladit. Magistrát proto pracuje na strategii, jak toho docílit. Snížit teplotu mají nové rybníky i víc zeleně. Pomohou developeři i městské části.

title: Praha je jako pec. Magistrát ji chce ochladit, přibudou rybníky i stromy


description: Značné části Středočechů dojíždějících za prací do Prahy, především v regionech Praha-východ a západ, cestu často komplikují ranní kolony. Rada kraje tento týden proto schválila záměr na vybudování tramvajové trati, která naváže na metro D. Projekt vyjde na dvě a půl miliardy.

title: Kraj shání dotace na tramvaj v Jesenici u Prahy, má pomoci dopravě

maintext:
Středočeský kraj začíná pomalu realizovat letitou myšlenku tramvajové trati z Prahy do obcí v jejím okolí. Jako první přišla na řadu trasa Praha - Vestec- Jesenice. Celý projekt visí také na dostavbě stanice Depo Písnice. Právě odtud má totiž tramvajová linka jezdit.
„Tramvaj vznikne v návaznosti na řešení Plánu udržitelné mobility, který má za cíl prověřit možnosti zlepšení dopravní dostupnosti, tedy dojezdu Středočechů do a z Prahy,“ uvedl k záměru hejtman Miloš Petera (ČSSD). Pro tramvajovou linku jsou již dokonce vymezeny dopravní koridory pro vedení kolejí.
Obce podél plánované trati mají už koridor ve svých územních plánech zanesený. Vymezení pruhů do územních plánů dotčených obcí pak vychází ze zásad územního rozvoje kraje, tedy dokumentu, který tyto úkoly stanovil a o možnosti tramvajové trati se zmiňuje.
Doprava společně Připravovaný dopravní systém Prahy a středních Čech zahrnuje železnici, metro, tramvaje, autobusy, lanovou dráhu a přívozy. Obsluhovat by měl více než 2,5 milionu lidí a přes 1 100 obcí. Praha a kraj zřídí společného organizátora dopravy, pravděpodobně vznikne příspěvková organizace Integrovaná doprava Středočeského kraje. Letos v únoru krajské zastupitelstvo schválilo strategii Pražské metropolitní oblasti, tedy míst, kde se budou projekty realizovat, např. Berounska, Kladenska, okolí Prahy a dalších. Finance chce kraj získat z Iropu, v něm je na tuto oblast připraveno 956 milionů.
Investorem nákladného projektu, který bude rozdělen do dvou etap včetně výkupu pozemků, by měl být Středočeský kraj, ale už teď je jasné, že bez dalších financí se projekt neuskuteční. Vedení kraje proto spoléhá na dotace, na Operační program Doprava II a zejména Státní fond dopravní infrastruktury. Hejtman už jednal s ministerstvem dopravy.
„Proběhlo vstupní jednání, ze strany ministerstva byla přislíbena finanční podpora,“ potvrdila MF DNES mluvčí kraje Michaela Drobná. Přibližnou částku dotace však nesdělila, data o nákladech budou podle ní známá až z projekční přípravy.
Kraj bude podle mluvčí zajišťovat veškerou investiční přípravu a realizaci. Kdo by mohl být případným dopravcem, se také neví, Drobná pouze uvedla, že náklady za vozy, které budou po trati jezdit, ponese nejspíš dopravce na trati.
Starosta: bude to zajížďka
Plánovaná výstavba linky do Jesenice, ve které stoupl počet obyvatel od roku 2002 o šest tisíc na současných devět tisíc, by měla být rozdělena na dvě etapy. V první půjde nejdříve o výkup pozemků, jejich počet však kraj dle mluvčí ještě nezná. Co se týče výkupní ceny, bude se vycházet ze znaleckých posudků, kdy veřejné instituce vykupují za cenu obvyklou v místě a daném čase.
Poté se vybuduje první dvoukilometrový úsek ze stanice Depo Písnice, to by mělo být podle posledních informací vybudováno snad v roce 2022. Tento úsek povede do Vestce a bude stát 959 milionů. „Vše by mělo být hotové na konci roku 2023,“ řekl hejtman, podle kterého v oblasti, kde se nacházejí i vědecko-výzkumná centra STAR, autobusová doprava kapacitně nedostačuje. Druhá etapa z Vestce do Jesenice bude stát 1,6 miliardy a dlouhá bude 3,4 kilometru.
Starostové dotčených obcí se domnívají, že jen tramvaj situaci nenapraví. „Pokud by byla tramvaj jen pro Jesenické, bylo by to skvělé. Pokud ale bude stanice pro celou spádovou oblast, přinese nám zátěž. Vše se musí řešit komplexněji a budeme žádat víc nástupních stanic,“ uvedla starostka Jesenice Radka Vladyková.
S tím souhlasí i dolnobřežanský starosta Věslav Michalik. Právě i jim by podle hejtmana měla linka pomoci. „Tramvajová trať z konečné metra v Písnici směrem do Vestce a Jesenice, pro břežanský region význam nemá. Pro zdejší lidi bude vždy jednodušší přímá nebo nějaká autobusová doprava směrem ke stanici metra Písnice, protože dojet do Jesenice a odtud zpátky na Písnici by byla pro všechny vlastně zajížďka,“ myslí si Michalik.


description: Sedmadvacetiletá účetní zpronevěřila firmě z Berounska tři miliony korun. Než ji policie zatkla, dokázala utratit všechny peníze. Pořídila si za ně například auto nebo se podívala do Ameriky. Nyní jí ale hrozí dva až osm let vězení.

title: Za zpronevěřené miliony pořídila účetní auto i dovolenou v Americe


description: Pražský dopravní podnik zahájí výstavbu chybějícího eskalátoru ve stanici metra A Veleslavín. Představenstvu to uložila dozorčí rada Dopravního podniku. Stanice metra byla zprovozněna v novém úseku metra A z Dejvic do Motola loni v dubnu. Cestujícím, zejména na ruzyňské letiště, tam kvůli chybějícímu eskalátoru začali nosit zavazadla nosiči.

title: Nádraží Veleslavín získá chybějící eskalátor, ale zatím není jasné kdy


description: Pražská premiéra sportovního dokumentu FC Roma o problémech romského fotbalového týmu, která byla plánována na úterý, se neuskuteční. Promítat se mělo na vršovickém stadionu klubu Bohemians Praha 1905, kvůli výhrůžkám některých fanoušků ale klub premiéru zrušil.

title: Premiéra filmu o romském týmu na Bohemce nebude, fanoušci se bouřili


authors:
Autoři
Byl Dobrý Ředitel
Zastávají Se Hlaváčka Architekti

description: Radní hlavního města v úterý odvolali ředitele Institutu plánování a rozvoje Petra Hlaváčka. Dočasným vedením IPR pověřili jeho zástupce Ondřeje Boháče. Důvodem je podle informací iDNES.cz zpoždění přípravy takzvaného metropolitního plánu. Na pozici bude vypsáno výběrové řízení.

title: Radní odvolali ředitele IPR Hlaváčka, kvůli metropolitnímu plánu Prahy

maintext:
„Dosud jsem vnímal rozvrat v Praze jako neschopnost primátorky a jejího týmu, odteď to vnímám jako záměrnou sabotáž,“ reagoval na odvolání Hlaváčka předseda klubu zastupitelů za TOP 09 Václav Novotný.
Hlaváček považuje zdůvodnění svého odvolání za zarážející. „Jmenování a odvolání ředitele je plně v gesci rady. Nerozumím ovšem důvodům, proč by k mému odvolání měla Rada přistoupit právě nyní. Údajně jsou za tím problémy s přípravou metropolitního plánu. Takové zdůvodnění je zarážející, protože k tomuto kroku dochází záhy poté, co nezávislá expertní skupina, kterou si samo město objednalo, přišla se závěrem, že plán je v souladu se zákonem a že by Praha měla pokračovat v jeho pořizování,“ napsal iDNES.cz Hlaváček.
Mrzí jej také, že se o svém odvolání nedozvěděl od náměstkyně primátorky Petry Kolínské (SZ/Trojkoalice) osobně.
MF DNES již dříve informovala o tom, že se v kuloárech hovořilo o ředitelově odvolání (více zde). Na Hlaváčkovu stranu se postavila většina zaměstnanců IPR a vznikla petice proti jeho odvolání. Podporu mu vyjádřil rovněž Akademický senát Fakulty architektury ČVUT.
Byl dobrý ředitel, zastávají se Hlaváčka architekti
Podporu Hlaváčkovi vyjádřil v úterý významný architekt Jan Kasl. „Je to škoda. Byl to dobrý ředitel, navíc byl jediným vybraným ředitelem z řádného výběrového řízení po revoluci,“ sdělil Kasl pro iDNES.cz. „Je to tím, že se metropolitní plán táhne. Bývalý primátor Hudeček sliboval termíny, které nebylo reálné splnit,“ odpověděl na otázku, kde se podle něj stala chyba.
Podobný názor má i člen Gremiální rady IPR Praha Josef Pleskot. „Vůbec jsem si nemyslel, že k tomu dojde, protože Petr Hlaváček je natolik koncensuální a byl natolik správná osoba k vedení toho útvaru, že jsem z toho docela rozhozený,“ říká.
Podle pražské primátorky Adriany Krnáčové ale potřebuje IPR především špičkového manažera. „Na výrazné nedostatky v řízení IPR upozorňuji už delší dobu a stejné závěry zjistil i nedávný audit. Pana Hlaváčka si nesmírně vážím jako skvělého odborníka, ale i jako člověka. IPR ale hospodaří s rozpočtem přesahujícím 300 milionů korun,“ uvedla primátorka.
IPR má za úkol mimo jiné připravit nový územní plán a plánovat rozvoj města. IPR se profiluje jako odborné pracoviště se zaměřením na výzkumnou činnost v oblasti architektury, urbanismu, rozvoje, tvorby a správy města. Jeho roční rozpočet je asi 300 milionů korun.
Architekt Petr Hlaváček stanul v čele IPR v březnu 2015, kdy jeho jmenování schválili pražští radní. Porazil tak 10 dalších uchazečů, mezi nimi například exprimátora Tomáše Hudečka nebo Ondřeje Boháče.


description: Za ubodání Lotyše u stanice metra Florenc loni v létě si jednatřicetiletý Bělorus Aliaksandar Astapčuk odpyká 15 let ve věznici s nejpřísnějším režimem. Poté ho čeká vyhoštění z ČR na neurčito. Rozhodl o tom v úterý senát Vrchního soudu v Praze.

title: Za vraždu na Florenci padlo 15 let. Armáda mě zmrzačila, hájil se Bělorus

maintext:
„Ve výroku o vině neshledáváme žádných vad. Není důvod ke změně obvinění. Je jasně vidět, že obžalovaný jednal cíleně a věděl, co dělá,“ uvedl ve zdůvodnění verdiktu předseda senátu Michal Hodoušek. O dva roky tak zmírnil předchozí rozsudek Městského soudu v Praze. Naopak přidal trest vyhoštění z ČR na neurčito.
Městský soud v červnu Bělorusa poslal na 17 let do věznice se zvýšenou ostrahou (více zde). Trest na samé hranici sazby je však podle rozhodnutí soudce Hodouška nepřiměřeně přísný. Trest však ponechal v horní polovině sazby.
„Obžalovaný je speciální recidivista,“ uvedl soudce ve zdůvodnění výroku trestu. Astapčuk totiž byl v ČR opakovaně odsouzen a to i za ublížení na zdraví a loupež.
V červnu se ihned odvolala obhajoba, verdikt však napadl také státní zástupce. Ten mimo jiné žádal, aby cizinec byl po odpykání trestu vyhoštěn. Astapčuka totiž městský soud vyhostit nemohl, v České republice mu byl udělen politický azyl.
Ten mu odňal odbor azylové politiky ministerstva vnitra až nedávno, konstatoval soudce Michal Hodoušek. Astapčuk se však proti tomu usnesení ihned odvolal.
„Dopustil se zvlášť závažného trestného činu vraždy, spáchaného surovým způsobem. Na oběť zaútočil osmi ranami, které vedl do břicha,“ zdůraznila ve svém odvolání také státní zástupkyně. Žalobkyně zdůraznila, že Astapčuk jednal s rozmyslem a racionálně.
VIDEO: Žadatel o azyl se před soudem za vraždu na Florenci hájí výpadkem paměti Pro zobrazení videa musíte mít zapnutou podporu JavaScriptu
Důkazem toho měl být například fakt, že nůž, kterým Astapčuk útočil, předem obalil igelitem, aby nezanechal žádné stopy. Státní zástupkyně také zdůraznila, jaký postoj podle ní cizinec zaujal k procesu. „Neprojevil žádnou lítost. Trest 17 let považují za přísný, ale přiléhavý,“ řekla žalobkyně.
„Můj klient jednal impulzivně, afektivně,“ tvrdila naopak obhájkyně Zuzana Baloghová. To podle jejího stanoviska připustili také psychiatři a psychologové. Advokátka se proto domáhala, aby její klient dostal trest pouze za zabití. V takovém případě by cizinci hrozilo tři až deset let vězení.
Mám záchvaty, bolí mne mozek
„Uznávám svou vinu, kaji se,“ pronesl ve svém posledním vyjádření Astapčuk a hájil se tím, že ho zmrzačil pobyt v armádě. „Někdy se mi stává, že dostávám záchvaty a bolí mne mozek,“ sdělil soudu Bělorus. Lotyše prý nechtěl zabít, šel si s ním pouze promluvit.
Konflikt poblíž stanice metra Florenc loni v červenci odstartovala nejspíš žárlivost a kradená trička, která Bělorus daroval přítelkyni Lotyše. V pěstní bitce měl přitom nejprve navrch Lotyš, který svého soka napadl tvrdými direkty a srazil ho na zem.
„Dal mi ránu do obličeje, pak jsem si nic nepamatoval,“ hájil se Astapčuk. Podle obžaloby a svědků pak Lotyš přestal útočit a odcházel z místa střetu. V tom okamžiku se obviněný vrátil pro nůž, obalil ho igelitem a zaútočil. Po vraždě z místa činu utekl a schoval se u kamaráda. Policisté ho dopadli poté, co si šel nakoupit do večerky (více zde).
Astapčuk nejprve nevypovídal, poté se mimo jiné hájil tím, že trpí schizofrenií a je závislý na drogách. Souhlas k nahlédnutí do dokumentace v Bělorusku však nedal. A čeští znalci během zevrubného zkoumání schizofrenii nepotvrdili.
Rozsudek vrchního soudu je pravomocný.
Policie dopadla Bělorusa podezřelého z vraždy na Florenc (22.7.2015):


description: Část náhrobní desky bývalého komunistického prezidenta Klementa Gottwalda na Olšanských hřbitovech polil barvou neznámý vandal. Nyní po něm pátrá policie.

title: Hrob Klementa Gottwalda se zbarvil do ruda, někdo ho polil barvou


description: Metropole řeší, co bude dál se Slovanskou epopejí Alfonse Muchy. Podle pražského radního pro kulturu Jana Wolfa musí dostat svůj vlastní prostor.

title: Dal bych Epopej na Letnou, ale záleží na lidech, říká radní Wolf

maintext:
Jaké má město plány s Epopejí?
Příští rok odletí do Japonska, tam bude tři čtyři měsíce a začátkem září by se měla přemístit do Číny. Tam ji čeká turné po třech městech. Když jsme teď byli na návštěvě Pekingu, tak čínské hlavní město stojí o to, aby byla Epopej vystavena i tam. Je tam ohromné muzeum, když nám někdo říká, že Epopej trpí, tak garantuji, že podmínky jsou tam stejně dobré, ne-li lepší než v Praze.
Předseda pražských lidovců a pražský radní pro kulturu Jan Wolf.
Vadí Epopeji cestování?
Mucha ji před sto lety namaloval tehdy nejmodernějším způsobem, který počítal s přenosem pláten. Mucha maloval kulisy, byl malíř opon, takže dílo vytvořil tak, aby mohlo cestovat. Dílo je namalovaní takzvanou vaječnou temperou, technikou která je uzpůsobena k tomu, aby byla plátna rolována na válce.
Až se vrátí z Asie, kde bude umístěna?
Aktuálně dostal Institut plánování a rozvoje města (IPR) úkol, aby udělal studii pro co nejlepší umístění Slovanské epopeje. Nápady vzešly jak od odborníků, tak z veřejné diskuse - je to například Výstaviště, Letná, Vítkov, Těšnov nebo Eliščiny lázně. IPR má vybrat nejlepší místo, které pak projde další politickou i odbornou rozpravou. Myslím, že je aktuálně nejlepší doba, kdy máme možnost Epopej natrvalo někam umístit. Máme peníze i vůli to udělat. Zkazit to může jen nesouhlas lidí v lokalitě.
Někomu Epopej vadí?
Mně se líbí například návrh umístit ji na Letnou, ale už se ozývají lidé z okolí, že by tam za ní chodilo moc turistů.
Do Moravského Krumlova se nevrátí?
Poté, co se Slovanská epopej vrátí do Prahy, podle paní primátorky by se mohla vrátit i do Moravského Krumlova, kde byla vystavena. Nedovedu si představit, že by pro to někdo ze zastupitelů hlasoval. Je tady jasné přání Alfonse Muchy, aby byla v Praze. Mělo by být naším odkazem vytvořit pro ni důstojné umístění.


description: O víkendu se na Pražském hradě bude konat Hradní vinobraní. Hrozny se budou před zraky návštěvníků ručně lisovat na replice historického lisu jako za knížete Václava. Představí se také vína od sedmnácti vinařů.

title: Na Pražském hradě poteče víno proudem, hrozny se budou lisovat ručně

maintext:
Tři sta kilogramů. Zhruba takové množství vinné révy vyprodukují Jižní zahrady v areálu Pražského hradu za rok. Konkrétně se jedná o odrůdu hibernal, která je v posledních letech u vinařů velmi oblíbená pro svou odolnost vůči škůdcům i špatným klimatickým podmínkám. Chutí může připomínat ryzlink rýnský nebo sauvignon, případně neuburské nebo rulandské šedé.
„Letos vypadají hrozny dobře. Pokud nám vydrží dobré počasí, pokusíme se se sběrem počkat až do října, aby víno ještě zvýšilo svou cukernatost,“ vysvětluje hradní zahradník Martin Kýhos s tím, že čím větší cukernatost víno má, tím je kvalitnější. Jeden týden dobrého počasí ji může zvýšit i o stupeň.
Ze tří set kilogramů, které Kýhos společně se svými třemi kolegy sklidí, vyrobí vinařství Spielberg asi šest set „sedmičkových“ lahví bílého vína. Všechny budou ale výhradně pro potřeby Pražského hradu.
„Našeho vína je tak málo, že ho využíváme jen pro protokolární potřeby. A přestože sklízet budeme až za pár týdnů, už tento víkend pořádáme pro širokou veřejnost tradiční Vinobraní na Pražském hradě,“ říká mluvčí hradní správy David Šebek.
Lis prolisuje dvě tuny hroznů
Na jedenáctý ročník vinobraní, který začíná v sobotu v jedenáct odpoledne v Královské zahradě a potrvá do neděle do šesti večer, budou moci Pražané ochutnat vína celkem sedmnácti vinařství z celé republiky. Do Míčovny Hrad přichystal degustaci vín například z Mikulova, Pouzdřan nebo Hnanic. Chybět nebude ani pravý moravský burčák z Archlebova.
Hradní vinobraní 2016 Kde: Královská zahrada
Kdy: 17.–18. září, 11–18 hodin
Vstupné: zdarma Program: Degustace vín v Míčovně
Prodejní ochutnávka českých potravin s označením Klasa a Regionální potravina
Lisování čerstvé hroznové šťávy
Vystoupení tanečníků, hudebníků a šermířů
Rodinný soutěžní program s expozicí Příběh Pražského hradu s názvem „Na dvoře královském“ (start a cíl na severním dvorku u Starého královského paláce) Praktické informace: Vstup od Jízdárny Pražského hradu nebo od Letohrádku královny Anny (neprocházet vnitřním areálem Hradu)
Zákaz přinášet velká zavazadla
Možnost využít padesátiprocentní slevu na výstavy v projektu 700 let Karla IV. na Pražském hradě
Produkční zahrady letos nebudou otevřené.
„Také jsme si nechali z moravských Němčiček dovézt dvě tuny hroznů Müller Thurgau a muškátu, které budeme před očima návštěvníků lisovat v replice historického ručního lisu z dubového dřeva,“ doplňuje David Šebek s tím, že z lisu poteče lahodná sladká hroznová šťáva, na níž si budou moci pochutnat i děti.
„Dnes už se víno lisuje strojově, ale je zajímavé vidět, jak se to dělalo za knížete Václava, díky kterému dnes vlastně máme Svatováclavskou vinici,“ láká na ukázku ručního lisování Martin Kýhos, který se sám ujme dřevěného stroje.
Právě Svatováclavská vinice (mezi zámeckými schody a ulicí Na Opyši), o kterou se Kýhos také stará, je jednou z nejstarších vinic v Čechách. Podle legendy tu osobně kníže Václav sázel révu a sklízel hrozny pro výrobu mešního vína.
Hrad vinobraní každoročně doplňuje také o kulturní program. V Královské zahradě tak budou i letos hrát, zpívat a tančit folklorní soubory, vystoupí šermířská skupina a k ochutnání budou kromě vína také tuzemské pochutiny.
Pro děti Hrad přichystal naučnou interaktivní soutěž s expozicí Příběh Pražského hradu.


description: Trochu to připomíná Kocourkov. Praha dlouho prodávala byty v panelových domech, které vyhodnotila jako nepotřebné, do soukromých rukou. Ze vzniklého fondu s miliardami korun teď chce opět stavět byty. Stane se tak dalším z developerů na metropolitním trhu.

title: Nový devoloper na pražském trhu. Magistrát bude stavět byty na Černém Mostě

maintext:
Privatizace bytů Vedení Prahy už několik let pokračuje v privatizaci stovek bytů v panelových domech.
Nájemníkům prodává celé domy, takzvaně funkční celky. Praha dosud prodala 34 z celkových 61 celků, tedy 1812 bytů. Konečný výdělek z privatizace má do městské pokladny přinést zhruba čtyři miliardy korun. Peníze putují do speciálního fondu, který je určený na stavbu nových bytů a na sociální účely.


description: Trend ekostaveb dorazil i do Prahy. Zatím převažují administrativní a průmyslové budovy.

title: Motýlí dům i zelené stěny. Ekostavby pomáhají s výkyvy klimatu


description: Policii se podařilo vypátrat dvacetiletého muže podezřelého z přepadávání žen v Praze. Jeho cílem byla vždy kabelka, kvůli níž některé ženy vláčel po zemi. Ke všem přepadením se přiznal, peníze skončily hlavně v automatech.

title: Policie dopadla sériového lupiče kabelek, peníze končily v automatech


description: Vojenský historický ústav (VHÚ) podepsal smlouvu s pravoslavnou církví o užívání chrámu sv. Cyrila a Metoděje, v němž je památník hrdinů heydrichiády. Smlouvy s VHÚ a pravoslavnou církví musí schválit rada hlavního města.

title: Vojáci se dohodli s církví na provozu památníku hrdinů heydrichiády


description: Státní zastupitelství podalo obžalobu na muže viněného z vražd tří taxikářů v Praze z roku 2014. Projednávat ji bude Městský soud v Praze, obžalovanému hrozí až 20 let vězení i výjimečný trest. Vraždy měly podle policejních vyšetřovatelů loupežný motiv.

title: Obviněného z vražd taxikářů posílají k soudu, zabíjel kvůli penězům


description: Napřed dělat mrtvého brouka, a když už není na výběr, přijít s narychlo spíchnutými vizualizacemi. Tak vidí aktuální dění kolem budoucí podoby stanic metra D architekt Petr Kučera.

title: Překreslení stanic metra D problém nevyřeší, tvrdí architekt Kučera


description: Zmatenou ženu, kterou policie našla na ulici v Praze 10 a která si nemohla vzpomenout na vlastní jméno, někdo poznal po zveřejnění jejích fotografií v médiích. Policisté tak už znají její totožnost a odvolali pátrání.

title: Ženu „beze jména“ někdo poznal. Policisté odvolali pátrání


description: U Počernického rybníka v Praze se podle svědků v pondělí pohyboval muž, který při koupání masturboval. Když ho strážníci našli, lámanou češtinou vysvětlil, že se mu při převlékání začalo chtít čurat. Strážníci incident vyřešili blokovou pokutou pět set korun.

title: Od pasu dolů nahý cizinec pohoršoval u rybníka, prý se mu chtělo na záchod


description: Bylinky a zeleninu možná nahradí sportoviště. Dosavadní pronájem pozemku vyprší komunitní zahradě Na Smetance na začátku příštího roku. Pokud radnice Prahy 2 smlouvu neprodlouží, mohla by zahrádky nahradit nafukovací sportovní hala pro sousední základní školu.

title: Místo bylinek sportovní hala, o zahradu Smetanka projevila zájem škola


description: Jednadvacetiletý kouzelník a iluzionista Michal Nesveda se připravuje na vrcholové kouzlo představení Nekonečno snů ve Vinohradském divadle. Osmi nebo devíti divákům v hledišti splní sen.

title: Chtěl bych nechat zmizet Žižkovu sochu na Vítkově, říká mladý kouzelník

maintext:
„O přestávce je na jevišti položený koš a diváci do něj mohou na lístečky napsat svoje sny. Po přestávce pak jeden vylosujeme a na konci druhé části ho splníme,“ přibližuje Michal.
Zlomem Michalovy kariéry bude premiéra 2. října, kde se v rámci představení bude loučit se svým kouzlem rybička.
„Je to kouzlo, které jsem dělal v talentové soutěži na Primě. Předvedu ho s nějakým malým divákem z publika. Pokud budou jeho rodiče souhlasit, předám mu rybičku Jáchyma jako symbol toho, že už jsem velký. Dám ji někomu, kdo s ní může růst,“ prozrazuje Michal.
Naučil se s ní pár kousků. Přiznává, že se mu občas něco nepovede. A právě kouzlem umí rybičku zachránit.
„Vezmu ji z rozbitého akvária a originální uzavřenou láhev s vodou. Jáchyma do ní strčím bouchnutím o lahev a rybička je uvnitř. Divák, který si to podle mě zaslouží, si na premiéře může uzavřenou lahev otevřít a pak i odnést,“ dodává Michal.
Rybička Jáchym zvládá kouzla přední i hřbetní ploutví
Jáchym je kouzelná závojnatka, která žije s Michalem už šest let. Na otázku, jestli to pro ní není moc stresový kouzelnický život, Michal odpovídá: „Myslím, že to zvládá dobře. Má i vlastní vyhřívanou šatnu.“
A jak Jáchym reaguje na kouzlo po tolika letech? „Normálně si už na ten koloběh zvykl. Nemá z toho nervy. Naopak je čím dál tím víc klidnější. Dřív se mi stávalo, že mával ploutvičkami. Teď v klidu leží, protože ví, že za chvíli bude ve vodě,“ dodává Michal.
V představení nechybí ani noční můry. „Máme i kouzlo, kterému pracovně říkáme woodoo. Zastupuje moje zlé sny. Zkoušíme ho na náhodně vybraném divákovi či divačce. Panenku na začátku pojmenujeme podle dobrovolníka a umístíme na ní nějaký předmět, který s ní úzce souvisí. Panenka nám pak o té divačce prozradí mnohem víc, než by sama chtěla,“ usmívá se Michal.
Ve Vinohradském divadle si plní svůj sen. „Myslím si, že je to dobré představení. Pracovali jsme na něm dlouho, mám kolem sebe skvělý tým lidí. Od rekvizitářů v divadle až po mého kolegu Toma, který vymýšlí principy kouzel,“ říká.
„Vždycky vymyslím efekt, kterého chci docílit a jdu se za ním poradit, jak by se to dalo udělat. Většinou mě pošle do háje, že takhle to nikdy nepůjde udělat. A pak za dva měsíce vymyslíme, jak to zrealizovat,“ přiznává.
Na zmizení Žižky potřebuje hodně povolení
Tým je pro něj hodně důležitý. Pomáhá mu vytvořit celou iluzi kouzla. Navíc má také režisérku představení, což nebývá u kouzelníků zvykem.
Dnes jsou trendem psychologická kouzla, kdy kouzelník dokáže dostat diváka, kam potřebuje a tím se dostat i k efektu toho kouzla.
„Moje oblíbené psychologické kouzlo, kdy se umíme dostat divákovi pod kůži, je bez dotknutí v něm vyvolat pocit, že jsem se ho dotknul na rameni. Zatímco mu podsouváme myšlenky, tak docílíme určitého efektu,“ líčí Michal.
Neuvidíte tedy tahání králíků z klobouku ani přeřezávání asistentek pilou. Představení je zaměřené na moderní kouzla, která frčí v Británii a Americe.
Na otázku, jestli umí nechat zmizet nějakou budovu, říká: „Máme vymyšlené takové kouzlo, chtěli bychom nechat zmizet sochu Jana Žižky na Vítkově. Ale tyto akce jsou na dlouhou trať. Protože i když ho chceme nechat zmizet jen na okamžik, potřebujeme na to hodně povolení...“
Hlavně si zapamatovat jméno diváka
Michal přiznává, že je pro něj nejobtížnější neprozradit v čem spočívá kouzlo, ale také komunikovat při kouzlení s diváky.
„Pro mě bylo nejtěžší začít na jevišti komunikovat s diváky přirozeně bez klepajícího se hlasu. Mluvená kouzla dělám asi rok a půl,“ přiznává.
Vyvíjel se po základních kouzlech. Nejdřív dělal kouzla na hudbu, typické s péřovými kytkami, ale nikdy předtím u kouzlení nemluvil.
U interaktivních kouzel s diváky musí tušit a mít několik variant, jak mohou lidé reagovat a odpovídat.
„Pak přichází druhý problém, pamatovat si pět minut jméno diváka. Musím jet po principu kouzla a ještě si pamatovat jméno diváka. Do toho hrát nějaké emoce, pamatovat si, že teď mi někdo přinese kytku pro divačku zleva a musím ji vzít tak, abych se na nic nepodíval, a fixuju to jméno. V hlavě mi běhá, hlavně nezapomenout jméno,“ říká Michal.
Jedinou podporou jeho one man show na Vinohradech bude hlas shůry v podání Jarmily Švehlové, do jejíž hlasu se zamiloval jako dítě v pohádce Petra Pana.
Chtěl zaujmout spolužačku, tak začal kouzlit
Přiznává, že jsou kouzla fyzicky i psychicky náročná. „Posiluju na kouzla, ale jsou typy kouzel, které nejsem schopný udělat víckrát než třikrát za den. Je to vyčerpávající i po té psychické stránce, protože mi mozek jede na vysoké obrátky,“ říká.
Nejvíc je pyšný na první místo kouzelnického festivalu.
„Sice už pár ocenění mám, ale soutěže jsou úplně jiné než klasické představení pro diváky. Porotci se na to koukají úplně jinak. Předvedl jsem kouzlo, které neviděli a netušili, jak se to dělá. Doteď netuší nic. Jsem za to nesmírně vděčný a hodně mi v tom pomáhá kolega Tom, který je se mnou vymýšlí,“ dodává.
Kouzlit začal ve třetí třídě. „Líbila se mi jedna spolužačka, která obdivovala Davida Copperfielda. Nejdřív jsem vůbec nevěděl, kdo to je. Pak jsem dostal touhu být kouzelníkem a spolužačku okouzlit,“ vzpomíná.
Tenkrát se mu sice nepovedlo spolužačku okouzlit, ale nastartovat kouzelnickou dráhu. „Myslím si, že se holky dají balit na kouzla. Ale problém je, že jsou děsně zvědavý a já jsem úplný odpůrce prozrazování, jak ty věci fungují. Dívka musí přistoupit na to, že se nic nedozví,“ uzavírá Michal.


description: Jednou za rok se koná závod Napříč Prahou – přes tři jezy, který ve středu 28. září organizují skauti. Výjimečně se tak šlajsny otevřu pro vodáky. „Kdysi se v centru Prahy konalo asi osm závodů ročně, ale my jsme zůstali jediní,“ říká Jan Fischer, hlavní organizátor. Je to díky sounáležitosti vodáků, kteří platí registrační poplatek. Poslední roky se účastní 800 až 900 lodí.

title: Jednou za rok se otevírají šlajsny v Praze. Vodáci zaplní Vltavu


description: Až o adventu ovládne Prahu vánoční šílenství, může se stát, že Staroměstské a Václavské náměstí zůstanou oázou klidu, kde nebude po vánoční atmosféře ani památky. Současnému pořadateli vánočních trhů, firmě Taiko, skončila smlouva. Nový provozovatel měl být znám do konce srpna, ale město ho zatím nevybralo.

title: Letošní vánoční trhy v centru Prahy mají zatím nejasnou budoucnost


description: Dva neobvyklé zásahy zaměstnaly poslední prázdninový den středočeské hasiče a záchranáře. Nejdříve zasahovali u muže, který spadl ve Ctiměřicích do výkopu, poté u auta, které se převrátilo a spadlo do náhonu Jizery. Obě události si k dalšímu vyšetřování převzala Policie ČR.

title: Muž se šel podívat na přípojku, do výkopu spadl a upadl do bezvědomí


description: Pětatřicetiletý šéf tuzemských cest prezidenta Zemana Vladimír Kruliš chce coby volební lídr Strany práv občanů ve Zlínském kraji zbavit partaj nálepky „jen pro seniory“. V krajských volbách sází na plán zrušit televizní poplatky a na protiimigrantskou rétoriku.

title: Strašení lidí? Vlna uprchlíků se může přivalit také k nám, říká lídr SPO

maintext:
Veřejně moc známý není, Strana práv občanů (SPO) ho přesto vybrala jako lídra do krajských voleb. Vladimír Kruliš dostal přednost před náměstkem hejtmana a lékařem Lubomírem Nečasem.
„Chtěli jsme do našich řad vnést čerstvý vítr. Současně jsme hodlali narušit zažitou představu, že SPO je skomírající levicová strana zaměřená na starší občany. Cílíme i na mladé,“ vysvětluje 35letý Kruliš.
Vaším hlavním programovým lákadlem je ale slib seniorům, že nebudou muset platit televizní poplatky (více zde). Jak to jde dohromady?
S ohledem na to, jak neobjektivně a tendenčně Česká televize informuje, mi přijde nemorální chtít po starých lidech, aby za její vysílání platili. Jenom ve Zlínském kraji senioři zaplatí za televizi 100 milionů ročně, což je neuvěřitelná částka.
Vladimír Kruliš Narodil se v roce 1981 a pracuje na Pražském hradě jako zástupce ředitele Odboru protokolu Kanceláře prezidenta republiky a vedoucí Oddělení vnitrostátních cest. Od roku 2009 (tedy od jejího založení) je členem SPO, v letech 2013–14 byl jejím místopředsedou. V roce 2007 absolvoval studia marketingu a médií na Univerzitě Tomáše Bati ve Zlíně, nyní zde dokončuje doktorát. Je krajským lídrem Strany práv občanů (dříve zvaných Zemanovci).
Jak to chcete změnit?
V první fázi by za ně platil kraj, který by měl velmi tvrdě tlačit na stát, aby tuto povinnost zrušil zákonem a celoplošně. Myslím, že by se přidaly i další kraje. A kdyby nás podpořili občané, dalo by se to změnit.
Myslíte si, že jde o koncepční záměr? Politologové to nazývají populismem.
Všechno, co chtějí strany prosadit před volbami, můžete nazvat populismem. Některé slibují příspěvky za narozené děti, jiné zvou na koncerty zdarma. Tohle je ale věc, kterou SPO prosazuje už rok.
Vymezujete se k přijímání uprchlíků, i když se do Zlínského kraje žádní nechystají. Proč?
Každá zábrana se musí postavit dřív, než přijdou povodně. Nazvěte to klidně strašením lidí, ale vlna uprchlíků se může přivalit i k nám.
Jak se chcete připravit?
Musíme odmítnout budování uprchlických táborů na území Zlínského kraje. Pak je třeba zajistit operativní nasazení nejen policie, která nebude mít na hlídání hranic dost svých lidí, ale požádat také dobrovolné hasiče, aktivní vojenské zálohy i dobrovolníky. A pokud by se situace stala neudržitelnou, tak jsem pro to, aby na hranicích byly kamery nebo ploty. To by řešil krizový plán, který je třeba zpracovat.
Slibujete také, že zajistíte vznik 500 nových pracovních míst. Jak toho chcete dosáhnout?
Mám informace o firmách, které se zajímají o investice ve Zlínském kraji, a to včetně průmyslové zóny Holešov. Čekají, jak moc jim kraj vyjde vstříc.
O investice v holešovské zóně měly zájem desítky firem, ale vždy to ztroskotalo i kvůli ekologickým organizacím, které hájí zdroj podzemní pitné vody.
Prezident Miloš Zeman řekl, že s teroristy se nevyjednává, ale bojuje. Napadení od ekoteroristů jsou v naprosté většině neopodstatněná. Pokud by se odpor ekologických organizací podařilo zlomit, vzniklo by pracovních míst mnohem víc. To, že to nedokázali jiní před námi, ještě neznamená, že to nedokážeme my. Jsem v těchto věcech velmi urputný člověk.
Jak by vypadala vámi prosazovaná přímá volba starostů a hejtmanů?
Chceme, aby se starostou a hejtmanem stal ten, kdo získal nejvíc preferenčních hlasů na vítězné kandidátce. Tím by o jeho zvolení rozhodovali lidé.
Jako některé další strany slibujete i dostavbu dálnic D49 a D55. Jde ale o státní akce, které teď úředníci povolují.
Je to opět o pozitivní urputnosti. Když na někoho tlačíte a klepete mu na okýnko každý den, tak začne pracovat rychleji. Navíc i úředník má své nadřízené, kteří mohou proces uspíšit.
Připomínám, že ve vedení krajského úřadu máte zástupce už čtyři roky. Proč jste tedy vaše předvolební sliby už nesplnili?
Nikdy se nepodaří vše, zvláště když máte v krajské radě menšinu.
Strana práv občanů má ve Zlíně snad nejvíce billboardů. Kolik bude kampaň stát?
Nespolupracujeme s žádnou agenturou, děláme si kampaň sami. Někteří lidé nám poskytují plochy pro billboardy a plachty zdarma. Velké a drahé bigboardy téměř nevyužíváme. Náš rozpočet na kampaň je omezený, musíme ji zvládnout za 1 až 1,5 milionu korun.
Před čtyřmi lety vám pomohl někdejší šéf JZD Slušovice František Čuba, jenž získal přes 2,5 tisíce preferenčních hlasů. Teď už nechtěl kandidovat. Mohou ho nahradit lidé z Hradu, tedy vy, kancléř Vratislav Mynář a prezidentův poradce Martin Nejedlý? Proč vlastně kandidují?
Nechejme to na voličích. Pánové Mynář a Nejedlý jsou s SPO od začátku a neodešli ani v těžkých dobách. Kdyby na kandidátce nebyli, tak by se nás lidé ptali, proč na ní nejsou.


description: Valašské muzeum v přírodě v Rožnově pod Radhoštěm je pravidelným místem pro natáčení především historicky laděných filmů. Kdysi zde vznikal třeba Nikola Šuhaj loupežník nebo Tajemství hradu v Karpatech, z nejnovějších dobách pak například pohádka Dvanáct měsíčků.

title: Umělci z Prahy nám nebudou ničit skanzen, slyšeli filmaři v Rožnově


description: Řidič, který jel s trolejbusem, jenž 30. srpna havaroval v Otrokovicích, by si mohl zanedlouho opět sednout za volant a vozit cestující. A to navzdory skutečnosti, že policie dosud neuzavřela vyšetřování, a není tedy jisté, zda se nedopustil chyby, případně neusnul za volantem.

title: Řidič trolejbusu, který boural v Otrokovicích, by mohl opět řídit


description: Země, které nemají dobré zemědělství, nemají dobrou kuchyni, prohlásil šéfkuchař Zdeněk Pohlreich a vybídl ministerstvo zemědělství ke změně dotační politiky. O kvalitě a budoucnosti regionálních restaurací mluvil s MF DNES při návštěvě prvního ročníku Garden Food Festivalu ve Zlíně.

title: Regionální jídlo je klišé, říká Pohlreich. Lidi zajímá jen chuť

maintext:
Jakou mají moravští kuchaři pověst?
To je dobrá otázka. Gastronomie v Čechách je ve stavu překotného vývoje směrem vpřed. Strašně přibývají šikovní kuchaři, slušné restaurace a dorůstá nová kuchařská generace, která by měla mít šanci to posunout. Ale moravské kuchaře si netroufnu soudit, na to tady nejsem dost často.
Nikdy jste nedostal dopis z tohoto kraje, ve kterém by si host stěžoval na místní podnik?
Občas mi lidé píší, kde je co špatně, a mají pocit, že to můžu vyřešit. Ale tak to není. Vyřešit si to musejí všichni sami. Když budou hosté tolerovat věci, které nejsou dobré, tak restaurace nebudou lepší. Hospody prostě máme takové, jaké si zasloužíme.
Co byste řekl o moravské kuchyni?
Myslím, že je to podobné tomu, co je Čechách. Bylo by třeba lepší, kdyby se místní gastronomie více podobala tomu, co je ve Vídni, která je blízko. Protože vídeňská kulinářská scéna, která byla v minulosti ta největší nuda pod sluncem, je dnes úplně jinde. Ale samozřejmě, že je to i o ekonomice.
Jak to myslíte?
Tlak na cenu je v dnešní české gastronomii obrovský a je velice složité zůstat konkurenceschopný. Protože často kupujeme stejné suroviny jako ve Vídni, ale za jídlo si účtujeme třeba třetinu. Lidé prostě nejsou zvyklí za jídlo utrácet. Nechci hodnotit, jestli je to špatně, nebo dobře. Ale fakt je, že vaříme se stejným masem a mrkví jako kuchaři v Paříži nebo ve Vídni, a ceny jsou přitom jiné. A argument, že tady lidé pracují v kuchyni za méně peněz, neplatí. Je to laciná, zbabělá výmluva.
Poradil byste místním restauracím, aby nabízely hlavně regionální jídla?
Asi ne. Mám pocit, že se z toho stalo takové klišé. Lidem je úplně jedno, jestli jedí regionální potravinu, nebo ne, a zajímá je jediná věc - jestli je to dobré. Řeší se tady farmářské trhy, ale bohužel mám pocit, že je to částečně podvod a půlka zboží je nakoupená ve velkoobchodě. Mně osobně je fuk, jestli maso vypěstoval farmář z Uherského Hradiště nebo Nového Zélandu. Důležité je, jak to chutná a kolik to stojí, aby to lidem stálo za ty prachy. Myslím, že lokální patriotismus tomu moc nepomůže. Chce to podívat se do světa a naučit se to tam.
Myslíte, že to pomůže?
Bude fajn, když budou přibývat restaurace, kde budou mít lidé gastronomický zážitek. Když to nebude jen doplněk k pivu. V osmdesáti procentech českých podniků je to tak, že lidé jdou na pivo a k tomu si dají nějaké jídlo. Já mám radši restaurace, kde si objednají jídlo, které uvaří profesionální kuchař. Může to být knedlík se zelím, ale měl by to být kulturní zážitek.
Před časem jste říkal, že čím jste starší, tím máte radši úplně nejjednodušší jídla. Právě slovácká nebo valašská kuchyně našich předků přitom přesně taková je.
To je jako v Itálii, jen ten materiál bychom potřebovali lepší. Země, které nemají dobré zemědělství, nemají dobrou kuchyni. Tak jednoduché to je. Nemyslím si, že ministerstvo zemědělství by mělo řešit podporu stánkařů, ale naopak podporovat lidi, kteří produkují potraviny.
Doporučil byste návrat k jednoduchým bálešům, frgálům, kyselici, prostě pokrmům, na které stačí pět ingrediencí?
Nemyslím si, že to je správná cesta. Je to sice dobrá motivace, ale lidé dnes žijí jinak a chtějí jiné věci. Nestačí jim báleše a v restauraci vám za ně peníze nikdo nedá. Můžeme stavět na regionálních produktech, ale musí to být podpořené kuchařským uměním roku 2016. Britský šéfkuchař Gordon Ramsay kdysi v Praze řekl, že české kuchyni - a samozřejmě to platí i pro moravskou - chybí kyslík. Chybí prostě čerstvá zelenina, šetrná úprava, kvalitní suroviny.
Viděl jste jídelníček za Baťů? Je plný hovězího masa, které bylo tehdy nejlevnější, a také hutných omáček, aby zasytily dělníky (více zde). Dal by se využít i dnes?
Zvyklosti se mění, ale ve skrytu duše považuji rodinu Baťů za vzor kapitalismu v dobrém slova smyslu. A je mi strašně líto, že se to tady v Česku posunulo úplně jinam. To mi přijde strašné. Vy si to možná neuvědomujete, ale já jsem tady byl párkrát a to město má obrovskou industriální krásu. Komunisté udělali z Baťovy rodiny zrůdu a podívejte se, co tady po ní zbylo. Co zbude po nich? Ale co se týče toho jídelníčku. Dal prostě svým lidem najíst, a tím je řečeno hodně.
Později samozřejmě zjistil, že dělníci jsou po takovém jídle unavení a přešel na lehčí jídla.
To je přece fantastické, že mu to došlo. Jsou lidé, kteří byli takto osvícení a vyřešili to. Stravování je dnes velké téma, poznatky jsou jiné než tehdy, ale ani na takový jídelníček od Baťů bych si nestěžoval.
Videochat se Zdeňkem Pohlreichem:


description: Ministerstvo dopravy vybralo jedenáct dálničních úseků, po nichž se bude od příštího roku jezdit zdarma. Ze Zlínského kraje mezi nimi mohly být dva obchvaty – Kroměříže a Otrokovic. Obě města se o to snaží několik let, nakonec uspěla jen Kroměříž.

title: Řidiči objedou Kroměříž i bez známky, obchvat Otrokovic zůstane placený

maintext:
„Jsme hodně spokojení. Ve špičkách je město ucpané, auta nejedou, spíše stojí mezi semafory. Kdyby třetina z nich začala jezdit po obchvatu, bude to mít pro centrum velký význam,“ řekl kroměřížský starosta Jaroslav Němec (ANO).
Ulevit by se mělo historické části Kroměříže, kterou navštěvují turisté. Tím by se mohla stát pro návštěvníky vlídnější a lákavější. „Navíc jsme to měli mezi předvolebními sliby. Jsem rád, že se nám to podařilo splnit,“ podotkl Němec.
Ministerstvo dopravy vybralo více než 100 kilometrů úseků dálnic, na kterých se platit nebude. „Chceme vyjít vstříc všem místním řidičům, aby se dálnici kvůli poplatku nevyhýbali a zbytečně nejezdili skrze město po silnicích nižších tříd,“ vzkázal ministr dopravy za hnutí ANO Dan Ťok.
Otrokovice neuspěly, mají hotovou jen půlku obchvatu
O to, aby byl dálniční obchvat zdarma, usilují řadu let také Otrokovice. Na seznam „vyvolených“ se však neprotlačily (více zde). „Jsem zklamaný, nevidím v tom žádnou logiku,“ reagoval starosta Jaroslav Budek (ČSSD). „Připadá mi to spíš jako výsledek lobbování, k němuž se zpětně hledalo nějaké odůvodnění. Ale Kroměříži to přeju,“ doplnil.
Ministerstvo dopravy argumentuje, že vybralo ty obchvaty, z nichž je na začátku i na konci sjezd do města, které tak mohou řidiči objet. V Otrokovicích je ale hotová jen polovina obchvatu, takže tuto podmínku nesplňuje. Podle Budka je naopak špatně, že se platí za nedokončenou dálnici.
„Musí jít o ucelený obchvat. V případě Otrokovic navíc není dostatečný vztah mezi dálnicí a dopravou ve městě,“ sdělil mluvčí ministerstva dopravy Tomáš Neřold.
Další podmínkou bylo, že má jít o takové dálniční obchvaty, které vznikly ze silnice první třídy. To je právě případ Kroměříže. Pokud tam řidiči nechtějí platit, nezbývá jim nic jiného než jezdit po okolních „okreskách“.
„Dálnice jde po bývalém obchvatu. Budovat nějaký další obchvat Kroměříže nedává smysl a není pro něj prostor,“ upřesnil Ťok.
Podle Němce má ale velký podíl na úspěchu Kroměříže místní poslanec za ANO Jan Vondráček. Ten sedí ve Sněmovně s ministry dopravy i financí a všichni jsou ze stejného hnutí.
V Otrokovicích je ANO rovněž ve vedení města, jenže vliv místostarosty Jiřího Veselého na ministry nemůže být podle Budka tak velký. Přesto Otrokovice chtějí za svoji věc bojovat dál. Ministerstvo slibuje, že příští rok bude řešit další úseky dálnic, po kterých by řidiči mohli jezdit zdarma. „Nelze vyloučit, že se kritéria v budoucnu přehodnotí,“ dodal Neřold.


description: Ve Vsetíně ožívá výroba obřích pletacích strojů. Německá společnost Mayer & Cie zde postavila novou halu, s nabíráním nových pracovníků nemá problém. I díky pravidlu, že žádný ze zaměstnanců nesmí mít mzdu nižší než 20 tisíc korun.

title: Zvyklostem německého strojaře Česko vyhovuje, zjistila firma ve Vsetíně


description: Každý rok odhalí policisté ve Zlínském kraji desítky až stovky falešných dokladů. Čím dál propracovanější kopie teď bude zkoumat přístroj za 800 tisíc korun, který patří mezi nejvýkonnější v republice.

title: Zlínští policisté mají past na padělky, špičkový přístroj stál 800 tisíc


description: Novým náměstkem zlínského primátora je Jiří Korec z hnutí ANO. Nahradil Dalibora Stříbného ze stejného hnutí, který rezignoval poté, co vyšlo najevo, že chtěl přednostně „přihrát“ městský byt své přítelkyni. Výměnu ve čtvrtek odsouhlasili zastupitelé.

title: Zlínští zastupitelé zvolili náhradu za náměstka podvádějícího s bytem

maintext:
Pro bylo 26 z 36 přítomných zastupitelů, osm se zdrželo.
Opoziční zastupitel Aleš Dufek ze sdružení Společně pro Zlín při této příležitosti kritizoval koalici hnutí STAN a ANO.
„Říkáte, že je to osamělý čin osamělého jedince. A že se to stane jednou za deset let. S tím nesouhlasím,“ řekl Dufek.
„Dva roky tvrdíte, jaká jste dobrá parta, jak jste pracovití a teď přijde takový exces,“ dodal Dufek.
Primátor Miroslav Adámek od začátku tvrdí, že šlo o prohřešek jedince, nikoliv koalice jako celku.
„Jde o lidské i politické selhání. Tyto praktiky nehodláme tolerovat a od příchodu do politiky se vůči nim vymezujeme,“ řekl Adámek.
Navíc zdůrazňuje, že se podařilo podvodnému převodu bytu zabránit díky dobrému fungování magistrátu. Návrh, který jednomyslně schválila bytová komise, neprošel přes ekonomický odbor až do městské rady.
ČSSD: Došlo k hrubému zneužití pravomocí
Stříbný rezignoval minulý týden. „Je to moje hloupost a nezkušenost, ze které vyvozuji osobní zodpovědnost,“ uvedl.
Náměstek zlínského primátora Dalibor Stříbný z hnutí ANO.
„Jde o fatální politické selhání, při němž došlo k hrubému zneužití pravomocí. Byla otřesena důvěra občanů ve výkon funkce náměstka primátora,“ myslí si opoziční zastupitel Roman Vaigel z ČSSD.
Korec byl dosud řadovým zastupitelem, po Stříbném bude mít na starosti bytovou problematiku a kulturu.
Novým zastupitelem za ANO se stal Martin Rakušan. Koalice má tak stále v zastupitelstvu většinu.
Stříbný chtěl přednostně přidělit městský byt na Jižních Svazích své přítelkyni, přestože nesplňovala požadované podmínky.


description: Až 85 procent onemocnění u osmdesátiletých lidí už je závažných. I člověk handicapovaný nemocí ale může pokračovat v plnohodnotném životě, říká primář Centra klinické gerontologie ve zlínské nemocnici Milan Forejtar.

title: V seniorech převládá strach a úzkost. Více než dříve, říká gerontolog

maintext:
Když před sedmadvaceti lety vznikl ve zlínské nemocnici geriatrický obor, byl to průkopnický krok pro celou zemi. Slovo senior tehdy téměř nikdo neznal a systém péče o starší pacienty teprve vznikal.
Pomáhali ho tvořit tehdejší zlínský primář Jaroslav Přehnal a známý diabetolog Jaroslav Rybka. Brzy uspořádali setkání odborníků, tato střetnutí současné Centrum klinické gerontologie organizuje pořád. Na Zlínský geriatrický den, který se konal v závěru minulého týdne, tak znovu přijely stovky zdravotníků z celé republiky.
„Pořád patříme mezi výjimečná a vzorová pracoviště,“ zdůraznil v rozhovoru pro MF DNES primář centra Milan Forejtar.
Řekl byste, že staří lidé v našem regionu jsou zdravější než ti žijící jinde?
To si nemyslím. Ale na druhou stranu je pravda, že když vyjdeme z baťovské tradice, rozdíl tady je. Už od té doby se totiž traduje, že oproti zbytku republiky tady byla zvýšená zdravotní péče o pracující a jejím středem byl a je pacient. Baťovský duch v tomto regionu stále přežívá.
Jak se to projevuje?
Lidé středního a vyššího věku mají neustále zájem o své zdraví, o medicínskou i sociální péči. Navíc tady máme centra – třeba onkologické, iktové, kardiologické, traumatologické. Díky tomu je péče o seniory vysoce specializovaná a rozhodně nekulhá za zbytkem republiky. Spíše naopak.
I Centrum klinické gerontologie patří spíše mezi výjimky. Proč?
To je především proto, že geriatrie tady má dlouhou tradici a tehdy jsme byli mezi prvními, kdo měl geriatrický obor. Starost o seniory se tady stále více rozvíjela, specializovala a rozlišovala. Proto jsme na tom lépe než jinde.
U vás se tedy nestane, že po vyléčení akutního stavu pošlete domů pacienta, který by ještě potřeboval rehabilitaci a sledování?
Ne, protože akutní péčí to u nás nekončí, naopak pokračujeme následnou péčí s rehabilitací. A to nejen u pacientů, kteří byli léčeni na našem oddělení akutní geriatrie, ale i na jiných akutních odděleních. Pacienty často a hlavně včas přebíráme přímo z oddělení interních i chirurgických oborů. A snažíme se, aby pacient při propuštění dosáhl alespoň stejného stupně soběstačnosti jako před hospitalizací.
Milan Forejtar Primář Centra klinické gerontologie Krajské nemocnice T. Bati ve Zlíně se narodil v roce 1942 ve Znojmě. Vystudoval Univerzitu J. E. Purkyně v Brně. V Baťově nemocnici pracuje od roku 1968. V letech 1985 až 1990 byl primářem interního oddělení. Centrum klinické gerontologie převzal v roce 2006 po dlouholetém řediteli nemocnice a gerontologovi Jaroslavu Přehnalovi.
Daří se vám to?
Ano, hlavně proto, že máme oproti jiným léčebnám dlouhodobě nemocných (LDN) výhodu nepřetržité dostupnosti nemocničního komplexu. Ročně pečujeme o dva a půl tisíce pacientů.
Jakou dobu ve vaší LDN stráví?
Je to odlišné a odvislé od závažnosti základního onemocnění a přidružených chorob. Ale když vám řeknu průměr, budete se divit. Je to dvaadvacet dnů. Přitom v Česku je to šedesát až devadesát dnů.
Jak je to možné?
Protože se skutečně snažíme pacienta medicínsky vyřešit a zaléčit tak, aby se jeho stav stabilizoval a byl schopný ambulantní péče. A hlavně řešíme jeho situaci hned. Se vstupem na naše oddělení vstupuje do péče sociální pracovnice, která v případě, kdy bude pacient i po propuštění závislý na pomoci příbuzných, s nimi o tom mluví, zapojujeme je do rehabilitace, učíme aplikaci inzulinu a další ošetřovatelské úkony.
Také pro ně děláte ošetřovatelské kurzy, je o ně zájem?
Pokud má rodina starost o nemocného příbuzného, tak se potřebné věci naučit chce. Takový člověk potřebuje podávat léky, dostávat správnou stravu, musíte se starat o jeho hygienu, správně ho polohovat, pokračovat v rehabilitaci.
Jsou dnešní senioři jiní, než byli ti před dvaceti lety?
Převládá v nich strach a úzkost, více než dřív. Trápí se, jestli nejsou zátěží pro své nejbližší, že už nedovedou být tak čilí jako předtím, že mohou méně pomáhat, zda se finančně udrží, jestli ještě budou moci bydlet ve svém domě, jestli se postarají třeba o zvířecí miláčky. Proto jim musí pomoct nejen zdravotníci, ale i rodina.
Na druhou stranu se lidé v současnosti dožívají vyššího věku.
Ano, dnes se totiž pacient dá léčit lépe než dřív a jsou i lepší výsledky. Je tomu tak proto, že více využíváme nových medicínských poznatků, technologie a farmakologie. Například 15 procent osmdesátiletých lidí s infarktem řeší kardiologové invazivně.
Do toho se dříve nepouštěli?
Nebyly takové metody. Dnes se srdeční vady operují i u lidí v takto pokročilém věku. Některé operační postupy jsou navíc výlučně specializované pro osmdesátileté pacienty.
A je to dobře?
Pokud člověk žije kvalitní život, tak je to úžasné. Dnes se odhaduje, že relativně zdraví jsou senioři asi ze čtyřiceti procent. U osmdesátiletých už je závažných onemocnění až 85 procent. Ale pokud člověk dovede žít se svou nemocí, mít přátele, je aktivní, dokáže milovat svou rodinu, koníčky, zahradu, pak je to šťastný senior, který má plnohodnotný život, i když je třeba handicapovaný nemocí.


description: Už před dvěma lety to vypadalo, že se dostal na své maximum, jenomže další ročník zlínského festivalu dechových orchestrů znovu posunul laťku. Zatímco ten minulý svedl do Zlína 800 účinkujících, letos jich je zhruba 1 100. Dorazí celkem 32 souborů z různých zemí Evropy.

title: Zlín uslyší třicítku dechovek, ulicemi projde i obří festivalový průvod

maintext:
čtvrtek
náměstí Míru
18:00–21:00: zahajovací koncert SDOM Zlín, VDO Zlín, VUS Ondráš Brno
pátek
centrum Zlína
14:00 upoutávky zahraničních souborů ve městě
náměstí Míru
15:30 DO Chorvatsko, FS Lotyšsko, DO Maďarsko
17:30 Hudba Hradní stráže a Policie ČR Praha
18:50 FS Bulharsko, FS Olšava Uh. Brod, DO Polsko, Bartošův soubor Zlín, DO Štětí, FS Považan Považská Bystrica
sobota
náměstí Míru
9:00 DO Malenovjanka
třída T. Bati
10:00 Festivalový průvod
náměstí Míru
11:30 DO Miklovci, DO Fryštácká Javořina, DO Ořechovjané
15:00 FS Vonica, DO Maďarsko, DO Prostějov, Mužáci Zlín, FS Považan Pov. Bystrica, DO Polsko, FS Kašava Zlín, FS Bulharsko
Poznámka: výběr z programu, kompletní program na www.vdozlin.cz.


maintext:
Leo Express jezdí autobusem do Uherského Brodu, zlepšení chystá i Arriva
11:57 , aktualizováno 11:57
Obyvatelé Uherského Brodu a okolí se dočkali pohodlnějšího spojení s hlavním městem. Společnost Leo Express spustila autobusovou linku, díky níž se lidé dostanou do Starého Města, kde přestoupí do černo-zlatého vlaku mířícího do Prahy.


description: Lékaři ve Zlínském kraji už letos řešili řadu otrav houbami. Nejčastěji v nemocnici končí lidé, kteří snědli sice jedlé houby, ale špatně je upravili nebo skladovali. Výjimkou nejsou ale ani záměny holubinek za prudce jedovaté muchomůrky zelené.

title: Otrav houbami přibývá, lidé často holubinku zaměňují s muchomůrkou zelenou


description: Jeho díla zdobí kapli Jana Pavla II. ve Vatikánu, chrám Panny Marie Vítězné v Praze i baziliku v domovském Velehradě. Akademický sochař Otmar Oliva patří mezi uznávané umělce, přitom se při své práci nespoléhá na profesionální slévárny, sochy rituálně odlévá doma jen s partou kamarádů.

title: Sochař Oliva už tvořil i pro papeže. Po Vatikánu chodil v montérkách

maintext:
Nahoře v ateliéru visí fotografie Václava Havla i papeže Jana Pavla II., na stole leží rozpracovaná pamětní deska padlému hrdinovi a dole v peci už čekají voskové plastiky, které se za pár dní promění v bronzové sochy.
„Je tam třeba paškál pro Pražské Jezulátko nebo něco do kostela v Salcburku. Uvidíme, co se vyloupne,“ vysvětluje na své zahradě na Velehradě akademický sochař Otmar Oliva.
VIDEO: Sochař Oliva tvořil i pro papeže. Podívejte se mu pod ruce Pro zobrazení videa musíte mít zapnutou podporu JavaScriptu
Do svého ateliéru, života i procesu tvoření teď pouští mnohem více lidí než kdy předtím. V místním turistickém centru se představuje novou výstavou.
Proč až teď?
Je to spíš zásluha obce a mé rodiny, že se to vůbec podařilo. Mám z toho obrovskou radost. Děti se shodly, ukázaly, že tomu rozumí a mají jistý názor na svého tatínka.
Zájem o vaši práci je pochopitelný. Odmítáte hodně nabídek?
Čím dál krásnějších úkolů přibývá, to je pravda. Ale mně sil zase ubývá. A také mám v sobě cenzuru, jestli je určitá věc do liturgického prostoru řešitelná. Ale například věci pro Pražské Jezulátko do kostela Panny Marie Vítězné, které teď dělám, to mi bylo jasné už ve vlaku, když jsem se tam jel podívat.
Vážně?
Ano, jel jsem tam a věděl jsem, jak s tím naložit. Protože barokní slohový prostor je pro mě čitelný. I se zvláštní historií toho kostela, jenž senzačně odráží naše dějiny i současné chátrání církve a společnosti. Jezulátko je pro mě živé. A také to byla taková úleva a dar po té nešťastné Trnavě.
Myslíte to, když jste před lety na objednávku tehdejšího trnavského arcibiskupa Róberta Bezáka vytvořil výzdobu pro katedrálu sv. Jana Křtitele, a když ho odvolali, tak to nový arcibiskup odmítl? Kde nakonec oltář, křtitelnice a další věci skončily?
Dokončil jsem je a stojí v trnavském depozitáři. Nepochopili, že nejpravdivější by bylo, kdyby tam ty věci prostě nainstalovali. Tím by ze sebe setřeli podezření, že je odmítají proto, že je objednal jejich třídní nepřítel čili arcibiskup Bezák. Protože pojmenoval nepříjemné věci a přišel na ještě nepříjemnější.
Ale oficiálně tvrdí, že se taková výzdoba do toho místa nehodí nebo že je příliš těžká.
Ale to je lež, protože to první, co jsme nechali udělat, byl průzkum území. Váha oltáře je naprosto zanedbatelná. A že to do interiéru stylově nezapadá, to je opravdu pitomý argument. To není reakce uměleckohistorická, ale špinavá a souvisí s odrovnáním arcibiskupa a jeho díla. Člověk sice v těchto kruzích očekává ethos posledních papežů, kteří toužili po církvi průhledné a průzračné, ale děje se pravý opak.
Je pravda, že k vám otec Bezák jezdí i na odlévání?
My jsme se spřátelili a právě u nás se setkává s lidmi, kteří se s ním chtějí potkat v intimním prostředí.
Takže ta setkání při odlévání soch, která u vás na Velehradě bývala za totality, přetrvávají?
Jistě. Říká se, že jednou disident – vždycky disident. Za totality sem chodili samí slušní lidé, protože ostatní se k nám báli. Naše velehradské slévárny letos slaví už 30 let a za tu dobu tady prošlo moc kamarádů, dokonce už sem chodí i děti některých z nich.
Otmar Oliva Narodil v roce 1952 v Olomouci, vystudoval Akademii výtvarných umění v Praze. Za šíření materiálů Charty 77 strávil dvacet měsíců ve vězení, kde vznikaly náčrty budoucích soch. Na Velehradě má i kovoliteckou dílnu, v níž během téměř 40 let vytvořil množství nejen liturgických artefaktů. Jeho díla zdobí mimo jiné kapli Redemptoris Mater Jana Pavla II. ve Vatikánu, chrám Panny Marie Matky církve v Mariboru, chrám Panny Marie Vítězné v Praze, baziliku Nanebevzetí Panny Marie a sv. Cyrila a Metoděje na Velehradě. Oliva dostal Cenu Masarykovy akademie umění, Pamětní medaili třetího odboje nebo Řád sv. Cyrila a Metoděje.
Biskup Josef Hrdlička na vernisáži vaší výstavy říkal, že odlévání je hrozné drama a dřina. Ale pro vás ta práce začíná mnohem dřív.
Já začínám modelováním z včelího vosku. Až mnohem později se dostaneme k peci. To, že můžu být u díla až do konce i s odléváním, je velká milost. Normálně si to sochař udělá a dá to odlít do fabriky.
Pro vás je menší riziko, když si výsledek takto pohlídáte?
Není. Naopak. Možná by to bylo ve slévárně i levnější. Ale mně jde o to společenství. Kde bych takové lidi potkal?
Ale nejsou to odborníci na slévání. Důvěřujete jim?
Když se tady kamarádi ráno v půl třetí scházejí, tak mě opouští nervozita. Při odlévání může nastat spousta chyb a selhání. Myslel jsem si, že tu obavu budu snášet lépe, ale upřímně řečeno, je to čím dál horší. Ale právě díky kamarádům se ta úzkost zmenšuje. Každý z nich ví, co má dělat.
První oltář jste vytvořil pro velehradskou baziliku velmi brzy poté, co vás pustili z vězení. Na to asi člověk nezapomene, je to tak?
Šel jsem na toto místo cíleně. Ale teprve teď přicházím na věci, jež jsem tehdy jen cítil. Proto mi ten velehradský oltář připadá prorocký, tak trochu do budoucího času. Byl jsem čerstvě propuštěný z vězení a kvalitu té věci mi až o několik let později odhalil otec Tomáš Špidlík.
Posunula vás tato práce blíž k duchovnímu prostoru?
Nemyslím. Dělal jsem a dělám to, co si myslím, že by se dělat mělo. I práci pro liturgické prostory považuji za volnou tvorbu. Nepovažuji to za žádnou specializaci.
Ani výzdoba papežské kaple ve Vatikánu není speciální kapitola?
Výjimečné je, že jsme všechno mohli vytvořit tady na Velehradě. To je velká věc. Jen jsem nemohl pochopit, jak je možné, že to dělám zrovna já, protože je tady šest milionů sochařů a jen v Římě je jich šest tisíc. Ale Špidlík mi říkal, ať se tím netrápím. Že si mě vybrali a je to jejich zodpovědnost. A to je asi ten nejlepší přístup.
Ale musí to být zvláštní pocit, procházet se těmi místy.
To ano, to je ten bonus navíc. Mohl jsem jezdit po Vatikánu na kole a chodit v montérkách.
Chce papež František kapli nějak upravit?
Ten má jiné starosti. Každý papež je osobnost a on pochází z oblasti, kde o něco jde. Řeší jiné věci než takové prkotiny, jako je podoba liturgického prostoru. A to jsem rád, protože jeho priority jsou zásadní. Ale když se liturgie vyvíjí, tak je to dobře. Když na ni chrám nereaguje, stává se z prostoru muzeum a je to bezcenné.
Chystáte něco do velehradské baziliky?
Ne. Tady jsem persona non grata. Ten procesní kříž, co je dnes v evropském parlamentu ve Štrasburku, jsem dělal pro Velehrad. Po revoluci jsem si řekl, že přijde osvícený panáček a řekne, abych to udělal. Tak jsem nachystal kříž a myslel jsem si, že to bude cesta k dokončení oltáře. A dopadlo to tak, že tady v ateliéru stál do předloňska a teď je ve Štrasburku. Ale nebrečím, věci jsou tak, jak mají být.
Syn Ondřej se také věnuje sochařství. Máte radost?
Určitě. Protože projevil naprostou samostatnost v uvažování a kulturní orientaci. Vždycky se dozvím z několikáté ruky, kde zase něco vyhrál.
Asi nebylo jednoduché vychovávat a současně tvořit.
Jsem otec šesti dětí, a než jsem přišel sem nahoru do ateliéru, musel jsem se za dvacet metrů proměnit v sochaře. A když jsem šel dolů, tak jsem se musel proměnit zase v tatínka. Neměl jsem čas na sny.
To nemáte žádný nesplněný?
Mně se všechno splnilo. Vždycky jsem dostal víc, než jsem si vysnil. Například nedávno jsem se v Rakousku dozvěděl zajímavou věc. Kdysi před lety jsem dělal relikviáře Jana Sarkandera, jeden i do Kolína nad Rýnem. A tam z něj generální vikář nedávno odstranil ostatky, uložil do něj ostatky tří králů a nedávno ho daroval tokijskému arcibiskupovi. Takže teď je ten relikviář v Tokiu. Věci prostě žijí dál a samostatně. To mě těší.


description: Návštěvnost turistických cílů ve Zlínském kraji rok od roku stoupá, přesto kraj zůstává, podle průzkumu agentury CzechTourism, pátým nejméně zajímavým v zemi. Pomohlo by, kdyby se provozovatelé atrakcí naučili spolupracovat.

title: Zlínský kraj neumí prodat svá lákadla, lidé je řadí na sever a jih Moravy

maintext:
Rekordní sezonu hlásili provozovatelé turistických atrakcí a cílů ve Zlínském kraji loni i předloni a ta letošní má laťku zase posunout o něco výš. Navíc se zvýšil počet návštěvníků kraje za poslední čtyři roky o 16 procent. To všechno se dá doložit čísly, přesto je Zlínský kraj pátým nejméně atraktivním krajem v zemi.
Tvrdí to průzkum agentury CzechTourism z letošního února, podle kterého zůstává Zlínský kraj v té horší polovině tabulky a lidi k návštěvě spíše neláká. Nabídnout má co, jenomže to neumí prodat.
„K lidem se musí dostat jasná informace o tom, co mohou zažít, kde se ubytují, kde jim pohlídají děti a že ještě třeba uvidí nějakou památku,“ uvedl Jan Papež z Asociace cestovních kanceláří.
„K tomu je nutná spolupráce ubytovatelů a provozovatelů atrakcí, a to neumíme, což platí nejen o Zlínském kraji, ale o celé zemi,“ dodal.
Naprosto konkrétní balíčky s ubytováním a návštěvou konkrétních míst by přitom měly skládat právě cestovní kanceláře. Shodují se na tom, že to dělají, nabízí třeba Baťův kanál, výlety k vinařům nebo do Beskyd.
„Největší zájem evidujeme u zájezdů do Luhačovic. Kromě nich nabízíme pobytové balíčky na dvě až sedm nocí třeba do lázní Kostelec u Zlína, hotelu Všemina nebo hotelu Baťov – Společenský dům v Otrokovicích,“ vyjmenoval mluvčí Čedoku Hynek Špinar.
Beskydy? Sever Moravy. Baťův kanál zase její jih
V případě průzkumu se ale objevila ještě jedna, možná trochu překvapivá skutečnost.
„Lidé nemají Zlínský kraj jasně zařazený. Nevědí, kde jsou hranice a co v něm hledat. Respondenti měli často problém si vůbec vzpomenout, který kraj to je,“ uvedl Zdeněk Dytrt ze společnosti Focus, která průzkum pro CzechTourism dělala.
„Chybí jedna jasná dominanta, kterou by znali lidé v celé zemi,“ dodal.
Beskydy, které leží na pomezí Zlínského a Moravskoslezského kraje, tak sbírají body severním sousedům. Vinice a Baťův kanál jsou zase ve vnímání obyvatel země jižní Morava.
Zbývá samotný Zlín, který kraji dává nálepku industriálního. Pro místní to může být úsměvné, jenomže to znovu svědčí o váznoucí propagaci.
Roste popularita archeoskanzenu a podvodní expozice
V kraji vedou už několik let po sobě žebříček návštěvnosti tři cíle: zoo Lešná, kroměřížský Arcibiskupský zámek a zahrady a skanzen v Rožnově pod Radhoštěm. Ty znali i lidé, kteří se účastnili průzkumu.
Silnou trojku letos dotahuje archeoskanzen a podvodní expozice Živá voda v Modré, jež hlásí už 120 tisíc návštěvníků. Oproti loňsku to je 30procentní nárůst.
Právě to může být příkladem dobré reklamy i spolupráce, Modrá je už od loňska propojená s hradem Buchlov a nabízejí se navzájem. I akce plánují tak, aby si nekonkurovaly, ale naopak doplňovaly nabídku a lákaly návštěvníky k návratu nebo delšímu pobytu.
Mimo známé památky a zoo bodují v zemi třeba iQlandia v Liberci, stezka v korunách stromů na Lipně či Dolní Moravě, plzeňské centrum Techmania a samozřejmě tamní pivovar nebo Dolní oblast Vítkovice v Ostravě.
Krajská centrála sestavila průvodce
Samotný Zlín v průzkumu nedopadl zle, navštívit by ho chtělo 32 procent dotázaných. Z krajských měst ho předstihla jen Plzeň, Karlovy Vary, Pardubice a Olomouc.
Kromě něj v kraji bodovaly Luhačovice a Kroměříž, která táhne stejný počet lidí jako zlínská zoo. Ta si v průzkumu udržela druhé místo hned za zahradou v pražské Troji.
„Souhlasím s tím, že by hoteliéři a ubytovatelé měli mít mnohem větší přehled o tom, co návštěvníkům nabídnout. Sestavili jsme několik průvodců se zcela konkrétními cíli, stačí je mít po ruce,“ řekl Zdeněk Urbanovský z Centrály cestovního ruchu Východní Moravy.
Přehledně popsané jsou i cyklostezky a cyklotrasy, napojit se na ně dá prakticky v kterémkoliv místě kraje a mají i návaznost na mezinárodní trasy. Zároveň připustil, že v okolí Prahy o Zlínském kraji lidé příliš nevědí.
„Samozřejmě záleží na tom, jak se věc propaguje, jestli se o ní dozvědí lidé dostatečně daleko od kraje a jestli je dokáže přitáhnout,“ podotkl Papež.


description: Během studia na vysoké škole byl na stáži u policie a jejímu fungování a tématu vnitřní bezpečnosti v Česku se věnoval i ve své diplomové práci. Absolvent zlínské Univerzity Tomáše Bati Jakub Kalinec v ní navrhl, jak snížit kriminalitu.

title: Student navrhl, jak snížit kriminalitu. Více kamer a preventistů, říká

maintext:
Za svou práci kromě titulu inženýra navíc obdržel i Cenu primátora města Zlína.
„Hodně mě to překvapilo, ani nevím, kdo mě navrhl,“ usmál se 24letý muž z Chropyně.
Téma jeho diplomky znělo „Strategie snižování kriminality v okrese Kroměříž“. Navázal v ní na bakalářskou práci, kde psal o kriminalitě v celém kraji. Poté zúžil svoji pozornost na Kroměřížsko.
„Zlínský kraj patří mezi nejbezpečnější regiony v Česku. Kriminalita tady není velká, a ačkoliv policie nemá obsazený plný stav míst, daří se jí to zvládat,“ popisuje Kalinec.
V rámci kraje je nejlepší situace na Uherskohradišťsku, Vsetín a Kroměříž jsou na tom hůř. „Jako rodák z Chropyně jsem se zajímal o svůj okres,“ dodal.
Navrhuje více kamer i preventistů
A co zjistil? Od roku 2013 trestná činnost na Kroměřížsku klesá a jde o 23. nejbezpečnější okres ze 77 v zemi. Zároveň ale v rámci kraje je za Vsetínskem druhý nejhorší.
Kroměříž a Bystřice pod Hostýnem totiž paradoxně doplácejí na to, že jde o turisticky atraktivní místa. Ta logicky přitahují drobné krádeže a majetkovou kriminalitu. Svoji roli hrají i sociálně vyloučené lokality v obou městech.
„Asi není překvapením, že nejvíc kriminality řeší obvodní oddělení Kroměříž, je to 43 procent všech případů v okrese,“ podotkl Kalinec, který rovněž navrhl, jak situaci zlepšit.
Třeba rozšířením kamerového systému v Kroměříži o čtyři nové kamery v rizikových lokalitách: parku v ulici Vejvanovského, na parkovišti u Rybalky a na sídlišti Oskol.
Navrhl i zavedení pozice asistentů prevence kriminality v Bystřici pod Hostýnem, kde se nachází velká soukromá ubytovna Podhoran.
„Pro městskou policii je řešení problémů, které jsou s ní spojené, obtížné především kvůli přístupu sociálně slabých obyvatel,“ uvedl.
Třetím bodem pak je pořízení tří nových policejních vozů kategorie SUV k dopravě hlavně do hůře dostupných oblastí okresu – například chatové oblasti na Hostýnsku.
Kalinec v rámci diplomky vypracoval i dotační projekty a navrhl, jak a kde by šlo žádat o peníze. Jeho návrhy je však nutné brát s mírnou rezervou.
„Spíše jsem modeloval jednotlivé situace, navíc data už jsou starší, platí do konce roku 2015. Ale vypracovaná metodologie by mohla do budoucna posloužit jako určitý návod,“ dodal absolvent UTB, jenž nyní pracuje na ministerstvu vnitra.