description: Křižanov - Lidé z Křižanova v úterý na tamním nádraží demonstrovali za obnovení zastávek rychlíků v tomto městysi v nejbližším možném termínu. Kolem čtyř…

title: Lidé v Křižanově demonstrovali za obnovení zastávek rychlíků

maintext:
Křižanov - Lidé z Křižanova v úterý na tamním nádraží demonstrovali za obnovení zastávek rychlíků v tomto městysi v nejbližším možném termínu. Kolem čtyř stovek účastníků, kteří přišli na shromáždění vybaveni řadou plakátů, podepsalo petici. Organizátoři ji odešlou s tímto požadavkem na ministerstvo dopravy a Kraj Vysočina.
Ilustrační foto.Foto: Deník/ Alexandr Vanžura
Rychlíky přestaly na tomto vlakovém nádraží mezi Brnem a Žďárem nad Sázavou zastavovat s novým jízdním řádem Českých drah platným od 11. prosince. Protest iniciativy cestujících má podporu křižanovské radnice i okolních obcí.
Vedení Křižanova s 1900 obyvateli bojuje o zastávku rychlíků od léta, kdy se o chystané změně dovědělo. Petici podepsaly stovky lidí. "Na nástup a na výstup nám stačí půl minuty, to jsme stopovali," řekla starostka Marie Smejkalová. Podotkla, že se s úřady nepodařilo dohodnout ani to, aby v Křižanově zastavovaly alespoň některé rychlíky. Z Křižanova jezdí lidé do Brna do práce i do škol.
Jeden z organizátorů shromáždění Antonín Nedoma sám jízdu rychlíkem využíval k cestám do Brna do zaměstnání. "Cesta tam i zpět osobním vlakem je denně o 50 minut delší, což je za hranicí únosnosti," řekl novinářům. Ten, kdo chce pracovat v Brně, musí podle něj zvažovat, jakým způsobem se tam dopraví. Sám bude po Novém roce jezdit do Brna autem, nebo autobusem. Denně podle něj rychlíkem z Křižanova do Brna cestovalo několik desítek lidí.
Jedním z argumentů neformální iniciativy cestujících je skutečnost, že na stejné trati ze Žďáru nad Sázavou směrem na Prahu zastavují rychlíky zhruba po 17 kilometrech, zatímco na Brno teď jedou bez zastávky 56 kilometrů. Na setkání byli mimo jiné pozváni také ministr dopravy Dan Ťok (za ANO) a hejtman Vysočiny Jiří Běhounek (za ČSSD). Oba včetně krajského radního pro dopravu Jana Hyliše (ČSSD) se omluvili.
Mluvčí kraje Jitka Svatošová poslala ČTK text oficiálního stanoviska kraje, kde se uvádí, že Kraj Vysočina rychlíky neobjednává. "Objednavatelem je stát prostřednictvím ministerstva dopravy. Tam také leží stanovisko Kraje Vysočina k zrušení rychlíkové zastávky v Křižanově. Kraj Vysočina a jeho vedení je v této věci na straně cestujících a stejně jako oni využívá všech možných nástrojů ke změně stavu," uvedl hejtmanství. Podle vedení kraje byly připomínky pro přípravu nových jízdních řádů a žádost o změnu v zařazení zastávky pro rychlíky v Křižanově odeslány s dostatečným předstihem.
Dálkové spoje objednává ministerstvo dopravy, ale podle jeho vyjádření z července zrušení rychlíkové zastávky v Křižanově inicioval kraj. Podle hejtmana šlo jen o jednání mezi úředníky. "My jsme jednoznačně řekli, že s tím nesouhlasíme," řekl Běhounek na zasedání zastupitelstva kraje 20. prosince. Hejtman už ale předtím slíbil, že se záležitostí bude zabývat a výsledek sdělí zastupitelům na příštím zasedání. "Ale znovu opakuji, že nejsme ti, kdož objednávají rychlíkovou dopravu a rozhodují o zastávkách," dodal.
Mluvčí ministerstva dopravy Zdeněk Neusar už dříve sdělil, že se názor kraje v této věci postupně měnil. Kraj podle něj nejprve s průjezdem rychlíků Křižanovem souhlasil, a to v souvislosti se změnou regionální dopravy v tomto úseku, následně nesouhlasil, později opětovně svou pozici zmírnil. Návrh byl podle mluvčího s krajem každopádně konzultován. "Jednalo se tedy o zcela standardní postup," obhajoval rozhodnutí úřadu zrušit v Křižanově zastávky rychlíkových spojů.


description: Hlinné - Kaple v Hlinném o Vánocích ukrývá dřevěný poklad, lidé tam chodí obdivovat betlém. Málokdo by možná tušil, že nepochází z dílny zkušeného řezbáře…

title: Betlém řezbářky z Hlinného bude k vidění až do 1. ledna

maintext:
Hlinné - Kaple v Hlinném o Vánocích ukrývá dřevěný poklad, lidé tam chodí obdivovat betlém. Málokdo by možná tušil, že nepochází z dílny zkušeného řezbáře, ale že vznikl v rukou ženy, která se začala vyřezávání věnovat teprve před třemi lety.
Řezbářství ale obdivovala již dlouho. „Začalo to asi v roce 1991, kdy ve svrateckém kostele vystavoval svůj betlém Jindřich Hegr. Jeho Vysočinský betlém je považován za jeden z nejlepších v současnosti vytvořených betlémů vůbec," vysvětluje Marie Jůdová počátky své záliby.
Za řezbářem Hegrem se nakonec osobně i se svými dvěma syny vydala. „Moc jsem si přála, aby se jeden ze synů v budoucnu této činnosti věnoval," vzpomíná Jůdová. Nakonec to ale byla ona, kdo se spřátelil s dlátem a lipovým dřevem.
Cesta k vlastnímu betlému však byla ještě dlouhá. „V adventu roku 2013 mi můj táta oznámil, že mě přihlásil mezi dobrovolníky, kteří se měli podílet na amatérské výrobě betléma pro Zelenou horu. Já jsem vyráběla ovečky," vypráví Jůdová.
Úplně snadné začátky to prý ale nebyly. „Jedné z ovcí jsem ulomila půl nohy. Chtěla jsem to vzdát, ale kamarád mi poradil, že to mohu přilepit zpátky. Pak jsem zase třeba vyřezala ležící ovečku, ale vypadala jako úplné jiné zvíře. Ležela totiž s nohama nataženýma dopředu," popisuje své počáteční snahy řezbářka z Hlinného.
Záliby v řezbářství se nakonec nevzdala. Vyrobila jednu z destiček do Brány milosrdenství do kostela Nanebevzetí Panny Marie ve Žďáře a vytyčila si další cíl – instalovat na Vánoce roku 2015 třicet postaviček betléma do kaple v Hlinném. „To se mi povedlo, betlém byl v kapli vystavený do Tří králů," souhlasí Jůdová.
Betlém šikovné řezbářky lidé v kapli v Hlinném obdivují i letos. A k vidění je toho mnohem více než loni. „Rozhodla jsem se ještě vytvořit řemeslníky. Vznikl včelař s úly, řezník s prasetem, kovář a na základě fotografií z dětství mých dětí syn Michal s kocourem nebo Lukáš s kopačákem. V létě jsem třeba ležela u bazénu s dlátkem v ruce a řezala," vykládá řezbářka. Betlém se rozrostl o dalších třicet figurek.
Kdo by chtěl dřevěné dílko vidět na vlastní oči, může navštívit kapli v Hlinném 25. 12., 26. 12., 31. 12. a 1. 1. vždy od 8 do 18 hodin.

fasttext_language: cs


description: Nové Město na Moravě - Možnosti prověřit si „bezbolestně" vlastní orientační (ne)smysl využili včera v Novém Městě na Moravě účastníci takzvaného…

title: V Novém Městě lidé vyběhávali vánoční kila

maintext:
Nové Město na Moravě - Možnosti prověřit si „bezbolestně" vlastní orientační (ne)smysl využili včera v Novém Městě na Moravě účastníci takzvaného kufrování závodu, nebo procházky (jak to kdo vezme) terénem s mapou a hledáním kontrol označených lampionky.
Slunečné počasí přilákalo na start do Horáckého muzea, kde byl i cíl, desítky lidí, dětí i dospělých. „Jsme velcí fandové orientačního běhu, přijeli jsme z Miroslavi na Znojemsku," řekla Daniela Bednaříková za rodinu, která na novoměstskou trasu vyrazila hned jako pětičlenné družstvo. „Včera jsme kufrovali i ve Velkém Meziříčí a zítra se chystáme ještě do Krátké," usmívali se Bednaříkovi.
Na „honbu za lampiony" vyráželi účastníci kufrování na dvou nebo čtyřkilometrovou trasu. „Ta kratší je hlavně pro děti, aby třeba nemusely překonávat ulice s rušným provozem. Pár kontrol má i na dětských hřištích, kde se děti i rodiče mohou třeba sklouznout na klouzačce," řekl Zdeněk Rajnošek, který trasy vytvořil. Dospělým nakreslil putování o něco složitější.
„Není to nějaký oficiální závod, i když kdo chce, tomu čas změříme. Hlavně jde o to, aby si příchozí zkusili podle zákresu na speciální mapě obejít nebo oběhnout vyznačenou trasu, přišli se po Vánocích ‚vyprdět', protáhnout a potkat se známými," smála se Marie Rajnošková, jedna z organizátorek a vedoucí ekocentra Chaloupky v Krátké. „Věkové kategorie nestanovujeme, přijít může každý od malých dětí až po nejmoudřejší kmety," dodala.
Kufrování ve Městě se zúčastnil i Alois Bradáč, běžecký veterán ze Žďáru. „Pravidelně jezdím do Meziříčí, ale letos mi to nevyšlo. Tak to dneska musím napravit tady," smál se 76letý Bradáč, který včera byl zřejmě nejstarším účastníkem „běhu s mapou".
Akci připravila obecně prospěšná společnost Chaloupky, jež kufrování pořádá tradičně, na Žďársku i ve Velkém Meziříčí či Žďárských vrších se zázemím v Krátké.


description: Vysočina - Místy se vyskytující mrznoucí mlha v pátek komplikuje dopravu na Vysočině. Silnice prvních tříd jsou většinou vlhké po chemickém ošetření, na…

title: Mrznoucí mlha komplikuje dopravu na Vysočině

maintext:
Vysočina - Místy se vyskytující mrznoucí mlha v pátek komplikuje dopravu na Vysočině. Silnice prvních tříd jsou většinou vlhké po chemickém ošetření, na ostatních leží místy ujetá vrstva sněhu krytá posypem. Všechny silnice v kraji jsou sjízdné se zvýšenou opatrností. Ani během noci nebyly podle silničářů hlášeny žádné problémy.
"Na údržbě silnice pracovalo v noci přes 70 sypačů, nejméně jich bylo potřeba na Havlíčkobrodsku a Pelhřimovsku," řekl Jiří Hejnák z dispečinku Krajské správy a údržby silnic.
Teploty se na Vysočině pohybují v rozmezí od tří do osmi stupňů pod nulou. Na většině území kraje je zataženo a beze srážek, v západní části ještě jasno až polojasno. Vane slabý vítr.
Podle meteorologů se ráno a dopoledne místy objeví slabé sněžení, nebo mrznoucí mrholení s tvorbou ledovky. Mlhy budou místy namrzat. Nejvyšší odpolední teploty by se měly pohybovat od mínus jednoho do plus tří stupňů Celsia.


description: Žďár nad Sázavou - Žďárská radnice připravuje na příští rok rekonstrukci vnitřních prostor Kina Vysočina. Její součástí bude i výměna sedaček, vytvoření…

title: Za miliony korun Žďár do léta opraví interiér kina Vysočina

maintext:
Žďár nad Sázavou - Žďárská radnice připravuje na příští rok rekonstrukci vnitřních prostor Kina Vysočina. Její součástí bude i výměna sedaček, vytvoření bezbariérových vstupů pro návštěvníky a rovněž rekonstrukce staré elektroinstalace.
Kino Vysočina bylo otevřeno v září 1963, a tehdy bylo naprostou špičkou co do technologického vybavení, přizpůsobení akustiky i rozložení prostorů pro promítání. Po více než padesáti letech provozu ale potřebuje modernizaci.Foto: Deník/Martina Lorencová
Na investiční akci s předpokládanými náklady 14,4 milionu korun město vybírá dodavatele. Vyčleněná finanční částka obsahuje také třicetiprocentní rezervu na případné vícepráce. Vedení města počítá s tím, že ve výběrovém řízení na dodavatele stavby cena klesne pod deset milionů korun.
„Stavební práce by podle předpokladu měly probíhat od února do konce května," vyjádřil se starosta Žďáru Zdeněk Navrátil. V červnu by tak měli diváci přebudované vnitřní prostory vyzkoušet poprvé.
Budova žďárského kina je stará více než půl století, promítání v ní bylo zahájeno v roce 1963. „To zásadní, co nás nyní pálí, je elektroinstalace a bezbariérovost. To jsou věci, které musíme udělat," uvedl starosta města.
Další úpravy v kině přispějí k většímu komfortu pro diváky. Po výměně sedaček si budou moci vybrat třeba i boxy se stolečky. Na výměnu sedaček navíc dostalo město dotaci ze Státního fondu kinematografie.
„Jedná se o částku ve výši 350 tisíc korun," informoval místostarosta Žďáru nad Sázavou Josef Klement. Interiérové vybavení je předběžně vyčísleno na dva miliony korun. Počítá se s tím, že počet míst v kinosále se po přestavbě sníží ze stávajících 417 na 250.
Vnitřní rekonstrukcí objektu se zlepší také sociální zázemí a díky úpravě obložení stěn i akustika v promítacím sále. Retro vzhled interiéru kina Vysočina zůstane i po stavebních úpravách. „Vnitřní styl chceme zachovat, protože je krásný, a není to jenom náš názor," poukázal žďárský starosta Navrátil.


description: Vysočina - Radnice čtyř největších měst v Kraji Vysočina se zatím nechystají přibírat úředníky kvůli nové pravomoci kontrolovat, čím lidé topí v domácích…

title: Velká města Vysočiny nebudou přibírat lidi kvůli kontrolám otopu


description: Křižanov - Vánoční domácí pohodu v úterý Křižanovští vymění za protest na vlakovém nádraží. Pokračovat bude iniciativa nespokojených cestujících, kteří si…

title: Křižanovští budou demonstrovat za rychlík

maintext:
Křižanov - Vánoční domácí pohodu v úterý Křižanovští vymění za protest na vlakovém nádraží. Pokračovat bude iniciativa nespokojených cestujících, kteří si přejí obnovit zastavování rychlíků v Křižanově. Ve čtvrt na tři se proto sejdou na demonstraci.
Ilustrační foto.Foto: Deník/ Alexandr Vanžura
Pořadatelé pozvali i ministra dopravy Dana Ťoka (ANO), hejtmana Vysočiny Jiřího Běhounka (ČSSD) a krajského radního pro dopravu Jana Hyliše (ČSSD). „Již delší dobu je zřetelný trend vylidňování venkovských oblastí a stěhování do velkých měst, zejména do Prahy a Brna a jejich okolí. Vylidňování je skutečnost i v Kraji Vysočina. Zrušení zastávky rychlíků v Křižanově je vydatný příspěvek k tomuto negativnímu trendu. Pokud tento trend nepovažujete za správný, pak vás žádáme o přehodnocení dosavadního přístupu vašeho ministerstva," stojí například v otevřených zvacích dopisech.
Pod ně se za svolavatele shromáždění podepsal nespokojený cestující a jeden ze správců webu www.rychliky-krizanov.estranky.cz, který se problematice věnuje, Antonín Nedoma. „Budeme hlavně chtít vysvětlit, proč na nádraží Křižanov nemůže rychlík zastavit a proč jsou v Kraji Vysočina tak velké rozdíly ve vzdálenostech zastávek rychlíků, a ještě se mají dokonce zvětšovat. V okolí Jihlavy bude stavět rychlík po průměrných šesti kilometrech, u nás až po šestapadesáti," argumentují tvůrci webu.
Všech hostů se ale demonstranti nedočkají. „V případě pana radního Kraje Vysočina pro oblast dopravy Jana Hyliše nebude účast možná z důvodu delší nemoci. Hejtman Kraje Vysočina Jiří Běhounek s účastí nepočítá," uvedla mluvčí krajského úřadu Jitka Svatošová.
Rychlíky na trase Praha Brno přestaly v Křižanově zastavovat v neděli 11. prosince, kdy došlo k plošné změně jízdních řádů Českých drah. Cestující ale stále doufají, že se jim podaří docílit, aby rychlík křižanovské nádraží opět začal obsluhovat. Osobním vlakem se například cesta z Křižanova do Brna-Králova Pole prodlouží z 36 až na 58 minut.
Zrušení rychlíkové zastávky se dotklo hlavně lidí, kteří z Vysočiny na jižní Moravu pravidelně dojíždějí za prací a studiem. „Do Brna jezdím několikrát do týdne. Nejen kvůli pohodlí jsem vždy preferovala cestování vlakem. Zrušení zastávky rychlíku v Křižanově pro mě znamená nejen o polovinu delší cestu, ale také davy lidí, před kterými je nemožné schovat se do kupé. Právě z těchto důvodů jezdím do Brna už jedině autobusem," konstatovala studentka z Velkého Meziříčí Kateřina Balounová.
Rychlíkové spoje objednává Ministerstvo dopravy, ale podle jeho červencového vyjádření zrušení rychlíkové zastávky v Křižanově inicioval kraj. Podle Běhounka šlo pouze o jednání mezi úředníky. „My jsme jednoznačně řekli, že s tím nesouhlasíme," zdůraznil včera hejtman na zasedání zastupitelstva kraje. Podle ministerstva se prý jednalo o zcela standardní postup projednávání návrhu.


description: Žďár nad Sázavou - Účast na takzvané půlnoční mši bývá vánoční tradicí často i v těch rodinách, které běžně kostel nenavštěvují. Kdy a kam se proto na…

title: Půlnoční mše zaplní kostely


description: Vysočina – Na Vysočině by mělo být koncem týdne v provozu pět lyžařských sjezdovek. K Šacberku, Křemešníku a Velkému Meziříčí se dnes přidají Luka nad…

title: Na Vysočině se bude lyžovat na pěti sjezdovkách


description: Žďár nad Sázavou - Klienti Ponorky a Sociálně aktivizačních služeb pro rodiny s dětmi se mohou těšit na opožděnou vánoční nadílku. Tu pro zařízení žďárské…

title: Ponorku Ježíšek obdaruje až druhého ledna


description: Nové Město na Moravě – Přesně podle pokynů pořadatelů, kteří doporučovali dostatečnou časovou rezervu, začali v sobotu kolem jedenácté hodiny plnit…

title: Fanoušci biatlonu obsadili Vysočina Arenu dlouho před závodem


description: Žďársko - Oslavy konce starého a začátku nového roku čekají o víkendu města i obce na Žďársku. Tradiční silvestrovské oslavy na náměstí s kulturním…

title: Příchod nového roku o půlnoci oslaví jen na náměstí v Bystřici

maintext:
Žďársko - Oslavy konce starého a začátku nového roku čekají o víkendu města i obce na Žďársku. Tradiční silvestrovské oslavy na náměstí s kulturním programem, půlnočním ohňostrojem a následující „diskotékou" při reprodukované hudbě mají už jenom v Bystřici. Jinde se s veřejnými oslavami postupně „přesunuli" na 1. ledna.
Ve Žďáře nad Sázavou budou mít ohňostroj opět až na Nový rok. Stejně tak ve Velkém Meziříčí a Velké Bíteši.Foto: René Rámiš
„Silvestr na náměstí je u nás tradice, na které neplánujeme nic měnit. Lidé jsou na to léta zvyklí a na náměstí by na silvestrovskou půlnoc přišli a odpalovali rachejtle, i kdyby tam oficiální program nebyl," poznamenal starosta Bystřice nad Pernštejnem Karel Pačiska s tím, že na silvestrovské oslavy na náměstí každoročně zamíří na dva tisíce lidí. „Všichni kolem popíjejí, jen já jsem celý večer na suchu, až do té půlnoci, protože při přípitku na náměstí mluvím k lidem. Slavit můžu až pak," dodal s úsměvem starosta.
Na Nový rok o půl šesté v podvečer začnou novoroční oslavy na žďárském náměstí Republiky. „Po krátkých projevech bude následovat hudební program, zazpívá pěvecký sbor Svatopluk, a tradiční novoroční ohňostroj bude odpálen v 18 hodin," zve obyvatele žďárský starosta Zdeněk Navrátil. Při novoročních oslavách nebude chybět ani polní kuchyně, kterou město nedávno získalo z nepotřebných zásob armády a která měla svoji premiéru při zahájení adventu. Ve Žďáře k oslavám na Nový rok přistoupili již před lety, a to zejména kvůli malým dětem, které chtějí vidět ohňostroj, ale nevydrží být až do půlnoci vzhůru.
Už v 16 hodin se budou 1. ledna v rámci oslav promítat filmové pohádky v kinosále meziříčského Jupiter clubu, o hodinu později lidem na náměstí zazpívá pěvecký sbor tamního gymnázia a po novoročním projevu bude následovat novoroční ohňostroj.
Podvečer Nového roku rozzáří ohňostroj také nad náměstím ve Velké Bíteši. Akce začne v 17 hodin novoročním přáním starosty a kulturním programem.
Oficiální silvestrovské či novoroční oslavy naproti tomu nepořádají v Novém Městě na Moravě. „Děláme jen adventní akce, silvestr nebo Nový rok ne. Ohňostroje nebo další kulturní programy jsou u nás spojené se závody ve Vysočina Areně," řekl novoměstský starosta Michal Šmarda.
Oslavy ve městech
Bystřice nad Pernštejnem
31. prosince 2016, od 23 hod. Masarykovo náměstí, ohňostroj v 00.00 hod.
Žďár nad Sázavou
1. ledna 2017, od 17.30 hod. náměstí Republiky ohňostroj v 18 hod.
Velké Meziříčí
1. ledna 2017, od 17 hod. Náměstí, ohňostroj po kulturním programu
Velká Bíteš
1. ledna 2017, od 17 hod. Masarykovo náměstí, ohňostroj po programu


description: Vysočina – Kraj Vysočina příští rok utratí 9,7 miliardy korun, v porovnání s výdaji schválenými pro letošek částka stoupne o 12 procent.

title: Vysočina utratí nejvíc za školství a dopravu


description: Nové Město na Moravě - Osmatřicetiletý muž napadl v pátek 23. prosince v Novém Městě na Moravě svou přítelkyni. Ta musela následně vyhledat lékařské…

title: Agresivní muž napadl svou přítelkyni


description: Žďár nad Sázavou - Dnes už několikátá generace muzikantů se věnuje hraní ve folklorní Horácké muzice. "Horácká muzika ve Ždáře existuje už pětadvacet…

title: Horácká muzika žije regionálním folklorem už bezmála tři desetiletí

maintext:
Žďár nad Sázavou - Dnes už několikátá generace muzikantů se věnuje hraní ve folklorní Horácké muzice. "Horácká muzika ve Ždáře existuje už pětadvacet let," přibližuje Milan Novák, vedoucí Horácké muziky.
Kapela, jež obstarávala hudební „kulisu" při tanečních vystoupeních folklorních souborů a „jen" s písničkami prakticky nevystupovala, v posledních letech stále více samostatně koncertuje. „Chceme posluchačům horácké písničky víc připomínat, aby si je třeba pak začali sami zpívat," říká další člen kapely, také houslista, Stanislav Růžička. Jak muzikanti dodávají, Žďársko má krásných lidových písniček spoustu, a stojí za to je znovu „objevit" a zapamatovat si je.
Zakladatelem Horácké muziky byl ve Žďáře nad Sázavou Josef Hora, zvaný též Adžik, dnes čtyřiaosmdesátiletý. „Je to velice významný folklorista. Žil na Moravě a hrál se špičkovými moravskými soubory. V důchodovém věku potom začal jezdit na Žďársko, konkrétně na Veselíčko, viděl, že tady pro folklor existuje prostor, a tak se do toho Horácka pustil," popisuje začátky Horácké muziky Stanislav Růžička.
„Josef Hora udělal obrovskou věc, vydal největší sbírku horáckých písní tady vůbec, vyšla už několikrát. Je to skutečně velmi fundovaná kniha stovek písní z Horácka, sesbíraných Horou nebo z pramenů, které on našel," vypráví Růžička.
Připomíná také další významnou osobnost vysočinského folkloru Mílu Brtníka. „Hodně se věnoval folkloru na Jihlavsku, vytvořil třeba soubor Vysočan," zmiňuje.
Podle Růžičky právě Hora a Brtník dostali na Vysočině folklor více do povědomí. Oba jsou navíc skvělí muzikanti, kteří dokážou ty „posbírané" věci upravit. „My si dnes můžeme spoustu věcí vytvořit sami, ale zároveň máme kam sáhnout, protože jich je spousta díky nim už hotových," říká Stanislav Růžička, který je v Horácké muzice takzvaným tercášem hraje druhé housle. Jak sám říká, folklor si ho našel až v hodně pozdním věku. „Jsem v kapele nejstarší, dělal jsem muziku swingovou, bigbít, prostě všelijakou, jenom ne folklor," usmívá se. V Horácké muzice hraje tři roky.
Zatímco na Jihlavsku vidí více německých vlivů, Žďársko (a zvlášt jeho oblast severně od Žďáru, tedy Novoměstsko), vnímá jako region velice svébytný s typicky horáckou lidovou zemitostí. „Folklor tu měl vždy dobré postavení, jen bylo potřeba ho rozvíjet. Byl ale ve vesnicích kolem, ve Ždáře se začal znovu probouzet až tak zhruba před třiceti roky. V padesátých letech tady žilo několik tisíc obyvatel. Začal se stavět Ždas a lidé, co sem přišli, si přinesli ‚svůj folklor' odjinud," připomíná Růžička.
Vedoucí Horácké muziky Milan Novák žije na Žďársku deset let, přistěhoval se sem s manželkou, jež odtud pochází. Je folklorista, působil třeba v souborech Krušnohor v Chomutově nebo Hanačka v Litovli.
V Chomutově se učil hrát na housle. „Narodil jsem se na Hané, několikrát jsme se stěhovali. Nejdelší čas jsem strávil v Chomutově, kde působil soubor Krušnohor, a tam jsem se asi ve třinácti letech k folkloru jako takovému dostal. Sháněli muziku, aby měli tanečníci na co tancovat, a já se dostal do té první verze, kdy ‚dospěláci' dávali soubor dohromady. Já jako děcko jsem to odkoukával, a pak když to začalo fungovat, dospělí se vydali vlastní cestou a já jsem se asi v sedmnácti letech stal primášem v Krušnohoru," popisuje Milan Novák.
Jak doplňuje, Horácko je „jiné" v tom, že je to obrovský region, kde se míchá hodně různých hudebních vlivů. „Byly tady i takové ‚německé ostrovy', najdou se motivy brněnské i jihočeské či hanácké. Pokud to tedy mohu posoudit, i když to možná nebude stoprocentně objektivní, je Horácko hodně pestré, a to je fajn," říká.
V roce 2010 pak sháněli muzikanty pro spolupráci s folklorními soubory ve Ždáře. „Pro mě tím začal už známý příběh. Neměl jsem čas se nějak aktivněji zapojovat, měli jsme malé děti, chtěl jsem se účastnit spíš okrajově. Ale nakonec se vše vyvinulo tak, že jsem primášem Horácké muziky," usmívá se Novák.
Horácká muzika ve Žďáře úzce spolupracuje s folklorním souborem Studánka a dětskými soubory Bystřinka a Kamínek. „Pracovat s dětmi je důležité, jen tady trochu chybí takový ten ‚dorost', ale i to je role pro Horáckou muziku aby folklor lidem zpopularizovala," poznamenává Stanislav Růžička.
Samostatně jako hudební těleso vystupuje Horácká muzika několik posledních let. „Hrávalo se se soubory, což je pochopitelné, protože to k sobě patří tanečníci v krojích nemohou tancovat jen tak. Ale samotná muzika a písničky, to se dříve příliš nerealizovalo, až s příchodem Milana, který v tom udělal kus práce. Podobně jako Josef Hora se mohl na kapelu podívat trochu s odstupem, začal vnímat, že by to bylo potřeba. A i ti muzikanti, kteří v kapele hrají, jsou tak dobří, že už jim nestačilo hrát ‚jenom' jako doprovod. Cítili, že je potřeba tu muziku prezentovat i jinou formou, koncertně, a naučit lidi znovu zpívat," vysvětluje tercáš Růžička. „A skutečně se tady lidé, nejen ve městě, ale i v okolí, ty písničky zpívat učí. To je například pro mě největší satisfakce," dodává ke snaze dostat horácké písničky víc do povědomí posluchačů.
Koncerty Horácké muziky jsou postavené na zpěvu. Musejí mít ale i dramaturgii, jež diváky zaujme. „Když chcete lidi přivést k folkloru, musíte jim ukázat, že má cenu se o něj zajímat, na koncertě jim k tomu musíte i něco říct, navázat bezprostřední kontakt, musí je to bavit. Běžně na koncertech rozdáváme zpěvníky, takové jednoduché. Je v nich osm deset písniček a lidé je tam s námi začínají zpívat. Zpěvníky si pak odnášejí domů," popisuje Růžička.
Horácká muzika také přibrala cimbál, na který tam hraje cimbálistka z Břeclavi Eva Hrnčířová. „Pro někoho to může být nepochopitelné, proč cimbál na Horácku. Ale až do konce 19. století to byl nástroj, na který se hrálo běžně. Navíc na Horácku se jako na křižovatce slévají různé vlivy, včetně těch moravských či slováckých… a k tomu cimbál patří. Ono to posluchače zase přivede zpátky znají osvědčené moravské písničky, ale když jim ukážete, že stejně kvalitní jsou i na Horácku, začne to fungovat. Najednou pak už nepotřebují Vínečko bílé, ale zazpívají si třeba Pod Žákovou horou," doplňuje Stanislav Růžička.
Horácká muzika teď chystá své první CD. „Zpěvníky už máme, CD je náš další cíl. Ale neuspěcháváme to. Písničky připravujeme pečlivě, aby lidé, až si je poslechnou, hned pochopili, že jsou dobré. To je to, oč nám jde, ne o sebeprezentaci. Když Hora ty písničky sesbíral, tak my je teď musíme nahrát a dát je dál," zmiňuje Stanislav Růžička.
Horácká muzika má v plném obsazení osm hudebníků. Její koncert dnes už ve Žďáře nad Sázavou bez problémů naplní třeba Batyskaf, kulturní klub pro alternativní muziku. „To jsme si ještě před pár lety nedovedli představit," připomíná Stanislav Růžička.
Horácká muzika
V plném obsazení má osm členů:
primáš Milan Novák
terc (2. housle) Stanislav Růžička
basa Marek Mrkos
zpěv Pavel Schmidt
kontry (doprovod) Ilona Mužátková, Michaela Ždánská
klarinet Radek Moravec
cimbál Eva Hrnčířová
Před čtvrtstoletím kapelu ve Žďáře založil moravský folklorista Josef Hora, zvaný Adžik. Muzikanti si ho váží a mají spolu stále velmi dobrý vztah. Muzikanti k tomu říkají: „Dokáže naši práci s odstupem posoudit. Je velmi pozitivní, když vás někdo jako on, komu věříte, ocení. Pak víte, že to, co děláte, má smysl."
A na čem kapela stojí? Na primášovi, rytmice (čili kontrách) a base. „To jsou tři pilíře, bez kterých to nejde. Ostatní je bonus, i když si to už dnes třeba bez klarinetu nedokážu představit," dodává primáš Milan Novák.


description: Jámy - Má ráda hudbu, je šikovná na jazyky a ve škole je prý nejlepší ze třídy. Devítiletá Linda Jůdová z Jam má ale oproti ostatním spolužákům nevýhodu…

title: Díky víčkům by Linda mohla poznávat barvy

maintext:
Jámy - Má ráda hudbu, je šikovná na jazyky a ve škole je prý nejlepší ze třídy. Devítiletá Linda Jůdová z Jam má ale oproti ostatním spolužákům nevýhodu kvůli těžké zrakové vadě její oči dovedou rozeznat pouze světlo, tmu a stíny.
Nejraději si Linda hraje se svým skřítkem Storidoo, interaktivní hračkou, která umí vyprávět pohádky. Sama Linda si může určit, jak se bude příběh vyvíjet. Foto: Deník/Hana Kabrdová
Aby mohla zvládat co nejvíce věcí jako její vrstevníci, potřebuje Linda speciální pomůcky.
„Teď bychom chtěli pořídit rozlišovač barev. Vypadá podobně jako dálkový ovladač na televizi a po přiložení k předmětu řekne, jakou barvu daná věc má," vysvětluje Lindina maminka Petra. Rozlišovač dokáže určit i přesnější odstíny barev a Lindě by tak pomáhal nejen ve škole, ale i ve volném čase.
Shánět pomůcky pro děti s tímto handicapem ale není jednoduché. „Pokud bychom měli sečíst vše, co by Linda potřebovala, dostali bychom se přes půlmilionovou částku. Pojišťovna bohužel moc prostředků neposkytuje, sociálku můžeme o pomůcky žádat jednou za pět let. A právě například rozlišovač, který bychom chtěli nyní pořídit, vyjde zhruba na dvacet tisíc korun," podotýká Petra Jůdová.
Ačkoli rodina pomůcky pro Lindu nakupovala většinou sama nebo si je půjčovala třeba od Rané péče, nyní se rozhodla vydat trochu jinou cestou. „Všude čtu, že se pro handicapované děti sbírají víčka od PET lahví. Tak jsme si říkali, proč nezkusit získat peníze na rozlišovač pro Lindu touto cestou," vysvětluje matka.
Protože je Petra Jůdová členkou jamské organizace Českého svazu žen, sbírku svaz zaštítil a pomáhají tak i ostatní členky třeba při distribuci plakátů. „Zatím jsme nasbírali asi třicet kilogramů víček. Už jsme domluveni s jednou společností, která si pro víčka vždy přijede, převáží je a peníze nám pošle na účet," popisuje maminka Lindy princip sběru.
Za jeden kilogram víček rodina dostane sedm korun. „Je to běh na velmi dlouhou trať. Naštěstí ale nejsme v situaci, kdy bychom nutně potřebovali peníze na nákladnou léčbu. Chceme ale, aby Linda měla co nejjednodušší život," dodává maminka.
Kromě Lindy rodiče zaměstnává také její dvojče bratr Patrik. „S kluky zlobí, ale když potřebuju, pomůže mi," chválí bráchu Linda. „Je to pravda, nedá na ni dopustit," doplňuje ji maminka.
Sourozenci spolu chodí i do jedné třídy, Linda od začátku navštěvuje běžnou základní školu. „Děti ji berou jako součást kolektivu, pomáhají jí a přátelí se s ní. S učením jí pomáhá asistentka. Den předem připravuje přepis látky, kterou budou děti probírat v hodině, takže Linda pracuje se stejnými texty a reaguje ve stejné chvíli na stejné věci jako ostatní děti," vysvětluje maminka.
Úkoly si doma s bratrem dělají každý zvlášť. „Je to víceméně podobné, jen Lindě třeba zapisuji matematiku do kolonek tak, jak mi nadiktuje," říká Jůdová. „Domácí úkoly si děláme každý zvlášť, aby ode mě Patrik neopisoval," doplňuje ji Linda.
Ve volném čase se dívka učí hrát na klávesy nebo poslouchá rádio. Její nejoblíbenější hračkou je skřítek Storidoo. „Umí vyprávět příběhy a já je můžu tvořit společně s ním. Ovládám ho mačkáním oušek," vysvětluje Linda.
Je také velká čtenářka. „Z knihovny v Brně nám babička vozí knihy v Braillově písmu. Linduška je rychlá, za dva dny má jednu knížku přečtenou," usmívá se maminka. „Měla jsem půjčené třeba Děti z Bullerbynu, Míšu kuličku nebo Makovou panenku," dodává Linda.
Přispět jí může prostřednictvím víček od PET lahví kdokoli. Stačí je přinést do vestibulu jamského kulturního domu nebo do redakce Žďárského deníku. „Lidé jsou velmi vstřícní, máme z toho radost," říká maminka Petra Jůdová.


description: Žďársko - Vážení čtenáři, přinášíme vám přehledný výběr nejdůležitějších událostí, které připomenou uplynulý rok 2016 na Žďársku. Dnes (25.12) první…

title: Stalo se v roce 2016: Rozhledna na Fajtově kopci se stala Rozhlednou roku


description: Velké Meziříčí - Někdejší meziříčská katovna, kterou užívá společnost historického šermu TAS, stojí v místě, kde město plánuje zbudovat kruhovou…

title: Meziříčští šermíři o katovnu kvůli křižovatce nepřijdou

maintext:
Velké Meziříčí - Někdejší meziříčská katovna, kterou užívá společnost historického šermu TAS, stojí v místě, kde město plánuje zbudovat kruhovou křižovatku na obchvatu města.
„Podle řečí, co se Meziříčím začaly šířit, jsme se obávali, že bude dům muset objezdu ustoupit. Byla by to smůla, po dvaceti letech stěhování mezi několika místy jsme v katovně našli téměř ideální klubovnu," řekl Radek Kamenský, hejtman šermířského spolku TAS.
Podle starosty Radovana Necida ale demolice katovně nehrozí. „Takzvaný malý obchvat Meziříčí je záležitost vzdálenější budoucnosti. A když se bude stavět, zasáhne do pár metrů opěrné zdi, co vedle katovny stojí, ale samotnému domu se vyhne," přiblížil starosta.
„Vyhazovu" zde dne na den se dle starosty šermíři také nemusejí obávat. „Poskytnout jim katovnu byl dobrý krok, osobně mám radost, že se tam děje něco smysluplného," připomněl starosta Necid.
Chátrající barokní stavbu v ulici Pod Strání, u areálu bývalého podniku Svit, šermířům město před více než rokem zapůjčilo. Mohou ji bezplatně užívat na dobu neurčitou. Na vlastní náklady teď starý dům opravují. Mají tam uložené věci, mohou tam částečně trénovat, pořádají dny otevřených dveří i prohlídky, kdy příchozím ukazují, jak bývalou katovnu zvelebují. Opravili už vodu, elektřinu, podlahy, sociální zařízení, venku vytvořili místo pro vystoupení se šibenicí, kolem i kůlem na upalování. „Báli jsme se, že jak by se začal objezd stavět, museli bychom se stěhovat zas. Máme totiž dvouměsíční výpovědní lhůtu," dodal Kamenský.
O příštím dnu otevřených dveří přivítají šermíři spolku TAS v katovně návštěvníky 13. ledna odpoledne.


description: Žďársko - Od 1. ledna se v ulicích měst a obcí žďárského okresu opět objeví skupinky koledníků. Tříkrálová sbírka má v České republice dlouho tradici a i…

title: Koledníci opět vyrazí po domech


description: Vysočina - Na Vysočině se znovu otevírají sjezdovky, které v minulých dnech přerušily provoz kvůli špatnému počasí. Ode čtvrtka opět jezdí lyžařská…

title: Na Vysočině se znovu otevírají sjezdovky, které poškodila obleva


description: Nové Město na Moravě – Novou cyklostezku má v plánu zrealizovat dobrovolný svazek obcí Mikroregionu Novoměstsko v úzké spolupráci s Novým Městem na Moravě…

title: Cyklostezka povede z Nového Města k Nové Vsi


description: Vysočina - Staří Keltové slavili svátek zimního slunovratu. My v tu dobu prožíváme svátky vánoční. Některé tradiční zvyky se dochovaly dodnes. Jiné, jako…

title: Svátku bláznů se účastnily i osoby duchovní

maintext:
Vysočina - Staří Keltové slavili svátek zimního slunovratu. My v tu dobu prožíváme svátky vánoční. Některé tradiční zvyky se dochovaly dodnes. Jiné, jako například svátek bláznů, už zřejmě nezažijeme.
Vánoční výstava Regionálního muzea města Žďár nad Sázavou potrvá až do 15. ledna.Foto: Deník/Libor Plíhal
„Tradice svátků bláznů jsou prastaré. Setkáváme se s nimi už u římských saturnálií a určitým způsobem i u Keltů a starých Slovanů. Jde v podstatě o to, že lidé dělali něco, čím se protivili zaběhnutému řádu. Muži se převlékali za ženy a naopak. U starých Slovanů to například bylo proto, aby je nepoznaly temné síly, které se ujímaly moci, když zemřel Dažbog, bůh slunce. Ten se vždy narodil jako miminko po nejdelší noci a příští rok na konci nejkratšího dne zemřel jako sehnutý stařec. Právě to se odehrávalo v den a noc zimního slunovratu," prozradil tajemství svátku bláznů historik Miloslav Lopaur.
Nejdelší noc v roce byla podle našich předků dobou, kdy svět ovládly temné síly. „Lidé často používali masky, a to z toho důvodu, aby je temné síly nepoznaly a nechaly je na pokoji," doplnil Miloslav Lopaur.
Ovšem nejen obyčejní smrtelníci se snažili obelstít temné síly. Také osoby duchovní věřily v účinek obrá-ceného chování. „Faráři například četli modlitby pozpátku. V kostelech se konávaly zábavy. Mniši, kteří měli dodržovat přísná pravidla řehole, si v tuto dobu dopřávali hojnosti jídla a pití. Svá roucha oblékali naruby, nedodržovali mlčení," potvrdil Miloslav Lopaur. Tato zvyklost ovšem postupně upadala a po třicetileté válce z našich zemí zcela zmizela.
Ve středověku byla v době vánoční dodržována jiná tradice, jejíž počátky lze najít už v římských saturnáliích. „Panovníci a velmoži se ujímali role sluhů a obsluhovali a obdarovávali žebráky. Ty nejubožejší. Umývali jim například nohy. Později to bylo nahrazováno souborem dobročinných akcí a opatření, jako byly třeba vývařovny pro chudé, sbírky dárků a podobně," objasnil Miloslav Lopaur.
Vánoce 18. a 19. století byly také plné magie, i když poněkud jiné než v době starých Keltů a Slovanů. „Lidé hádali délku života z lodiček z ořechových skořápek se svíčkou plovoucích na vodě. Věřili také, že jim osud bude předurčen pomocí odlévání vosku nebo olova. Nebo že jej zjistí pod hrníčkem. Když pod ním nebylo nic, znamenalo to bídu. Prstýnek značil lásku nebo sňatek, děťátko narození dítěte, hlína smrt, peníze bohatství, chleba hodně jídla," řekl Miloslav Lopaur.
Jídlo hrálo v době Vánoc také velkou roli. „Ve středověku se mohlo jíst maso a pít alkoholické nápoje. Po třicetileté válce nikoliv. Od konce 19. století se tato omezení zase přestala dodržovat. Maso se znovu dostalo na vánoční stůl, ale nebyla to ani tak ryba, jako spíš vepřový řízek. Tehdy to bylo naprosto běžné. Ryby se sice také někde podávaly, ale spíše ve městech nebo v místech, kde bylo více rybníků a kapr byl dostupnější," informoval Miloslav Lopaur.
Ryby byly upravovány na několik způsobů. Nejoblíbenějšími recepty byl kapr namodro, načerno nebo v rosolu. „Ale jedl se také černý kuba, jahelník, ovesná kaše či pučálka. Na Vysočině byla velmi rozšířená také houbová omáčka. Nebo sladká švestková omáčka," doplnil Miloslav Lopaur.
Některé zvyky ze středověku se na Vysočině dodržovaly ještě na přelomu 18. a 19. století. „Byly to například oběti ohni nebo vodě," potvrdil historik.


description: Měřín - Příběh o narození Ježíška, který rok co rok ožívá na Štědrý den v Měříně, si ani letos nenechaly ujít tisíce lidí. Někteří se přišli podívat…

title: Ve vánoční hře si opět zahrála i měřínská Bohdalka

maintext:
Měřín - Příběh o narození Ježíška, který rok co rok ožívá na Štědrý den v Měříně, si ani letos nenechaly ujít tisíce lidí. Někteří se přišli podívat poprvé, jiní přidali měřínský Živý betlém mezi své rodinné tradice.
„My jezdíme pravidelně, moc se nám to líbí. I když jde vždy o stejný příběh, je pokaždé trochu jiný. Každý rok nás to dokáže překvapit," pochválila divadelní ztvárnění biblického příběhu v Měříně Jitka Šilhartová z Jihlavy.
Měřínský Živý betlém letos přinesl i některé novinky. V roli Marie se například poprvé představila Kateřina Jílková. „Nikdy jsem nehrála, toto byla moje premiéra. Tereza Motyčková, která to organizuje, mě oslovila koncem léta, jestli bych o tuto roli neměla zájem. Nechala jsem si pár dní na rozmyšlenou a pak jsem přikývla. Zkoušet jsme začali koncem října, zvlášť se konaly zkoušky mluvené a zvlášť pěvecké," popsala počátky své čerstvě nastartované herecké kariéry Kateřina Jílková, která, přestože ji v den premiéry trápilo nachlazení, zvládla přidělenou roli skvěle.
Ne všechno ale procházelo hladce a dokonale. Prkna která znamenají svět, se zpočátku vůbec nelíbila hlavní postavě příběhu, právě narozenému Ježíškovi. „Miminko nebylo čerstvě narozené, mělo už půl roku. A byla to holčička, Terezka. Trochu se kroutila, nakonec ji musel konejšit Josef. Byli jsme tak předem domluveni, že kdyby miminko začalo zlobit, tak si jej převezme on," prozradila s úsměvem Kateřina Jílková.
O nečekané situace nebyla nouze ani v publiku. „Mami, tati, on tam mluví sprostě, říká kadidlo," žalovala rodičům pětiletá Klárka, která s celou rodinou přijela z Brna. „Ona neví, co to je. My do kostela nechodíme, takže to slovo nezná," omlouvala holčičku uzardělá maminka a otáčela se k rozesmátým okolním divákům.
Vánoční hra pobavila i poučila. Návštěvníci Měřína nešetřili slovy chvály. „Minulý rok jsme hru viděli na videu a strašně jsme ji chtěli vidět i naživo. Navíc v ní zpívá moje kolegyně, takže jsme si to nemohli nechat ujít," řekla Lída Zemanová z Jihlavy. „Velice mě to dojalo, všichni herci byli skvělí, ale nejvíce se mi líbila babička, byla jak z knížky od Boženy Němcové. Ta mě opravdu dostala," dodala Lída Zemanová.
Zmíněnou roli babičky si už podesáté „střihla" osmdesátiletá Františka Křečková z Měřína. „Já hraji moc ráda, i když se pokaždé musím naučit jiný text. Většinou si ho odříkávám při vaření. Nejvíce se mi to líbilo před pár lety, kdy jsem jako babička vyprávěla dětem o tom, jak to bývávalo na Štědrý den kdysi. Ale hezké je to vždycky. A moc mě to baví i mezi mladými, cítím se mezi nimi dobře. Když budu zdravá, chtěla bych si to za rok zase zopakovat," sdělila Frantička Křečková, které známí neřeknou jinak, než měřínská Bohdalka.


description: Nové Město na Moravě – Koledy patří neodmyslitelně ke Štědrému večeru. Novým Městem na Moravě a jeho místní částí Rokytnem se melodie vánočních písní…

title: Tóny koled se ozývaly v Novém Městě i v Rokytně


description: Žďársko - Již brzy vyrazí do ulic skupinky tří králů s radostnou zvěstí o narození malého Ježíše. Jejich koledování se v celé České republice připravuje…

title: Tříkrálové koledování se chystá už od října

maintext:
Žďársko - Již brzy vyrazí do ulic skupinky tří králů s radostnou zvěstí o narození malého Ježíše. Jejich koledování se v celé České republice připravuje několik měsíců předem. „Ve žďárském okrese tuto tradiční sbírkovou aktivitu zaštiťuje dobrovolnické centrum Kambala Oblastní charity Žďár nad Sázavou," uvedla Lenka Šustrová ze žďárské charity.
Také ve Víru obcházeli loni vesnici tři králové s kasičkami na dobročinné dary. Při Tříkrálové sbírce každý rok pomáhají stovky lidí. Foto: Oblastní charita Žďár nad Sázavou
Tříkrálový dobrovolnický projekt se „rozjíždí" každý rok na konci října. Pro hladký průběh sbírky je nezbytné zajistit tisk materiálů v podobě dokumentů potřebných k pečetění kasiček, vytvořit propagační plakátky, očistit a nově zapečetit kasičky. O veškerou organizaci se na Žďársku stará koordinátorka sbírky Veronika Dobrovolná. Ta do příprav zapojuje dobrovolníky centra Kambala. „Moc si vážím práce všech, kteří pomáhají chystat kasičky nebo třeba jen nařežou kolednické průkazky. Může se zdát, že jde o nepatrnou pomoc, ale takovýchto drobností je při přípravách velké množství. V tuto chvíli každá pomocná ruka přijde vhod," hodnotí práci „svých" dobrovolníků Veronika Dobrovolná.
Kromě pomocníků z Kambaly oslovuje koordinátorka tříkrálové asistenty, bez nichž by se sbírka vůbec nemohla uskutečnit. Jsou to pomocníci, co sbírku organizují v konkrétních obcích a městech. Loni jich bylo přes sedmdesát, pro příští rok není jejich množství ještě uzavřeno. Koordinátorka se poklesu jejich počtu zatím neobává. „Když se stane, že některý asistent s námi ukončí spolupráci, vždy mi předává kontakt na někoho nového. Zatím se mi naštěstí nestalo, že by některá oblast úplně skončila," popisuje Veronika Dobrovolná.
Ve okrese Žďár nad Sázavou se stále nacházejí místa, kde ještě tříkrálové požehnání není rozšířené. „Pokud se najde oblast, která má zájem o koledování, nebo by se někdo chtěl na jeden den v roce stát králem, může se mi ozvat na číslo 777 755 444 nebo e-mailem na veronika.dobrovolna@zdar.charita.cz," doplňuje ještě koordinátorka sbírky.
I v příštím roce budou lidé moci potkat tři krále v ulicích. Tentokrát bude Tříkrálová sbírka trvat o den déle, a to od 1. do 15. ledna.


description: Nové Město na Moravě - Směnný provoz zavede od Nového roku novoměstská nemocnice. S přibližně dvěma třetinami lékařů se totiž vedení zařízení nedohodlo na…

title: Nemocnice zavede směnný provoz, nemá dohodu o mzdách

maintext:
Nové Město na Moravě - Směnný provoz zavede od Nového roku novoměstská nemocnice. S přibližně dvěma třetinami lékařů se totiž vedení zařízení nedohodlo na mzdách. Tarifní platy mají od nového roku vzrůst o deset procent, což se ale většině lékařů jeví jako nedostatečné. Navíc chtějí zvýšit odměny za služby.
Novoměstská nemocnice.Foto: DENÍK/Jiří Marek
Omezení provozu způsobí, že lékaři, kteří vypověděli dohody o pracovní činnosti, budou od ledna chodit do práce pouze na osm hodin a nebudou vykonávat přesčasy. To se dotkne pacientů.
„S ohledem na snahu zachovat akutní lékařskou péči bude od 1. ledna sice nemocnice poskytovat plnou akutní péči, ale k určitému omezení dojde v provozu ambulancí a plánovaných výkonů," informovala ředitelka nemocnice Věra Palečková.
V dalších týdnech tak budou odloženy naplánované operace či omezen provozu některých ambulancí. O změnách budou podle vedení nemocnice pacienti informováni v dalších dnech.
Všichni zaměstnanci nemocnice budou mít od ledna o deset procent vyšší tarifní platy, což odpovídá růstu schválenému vládou. „Část lékařů ale vypověděla dohody o pracovní činnosti a požaduje pro sebe další navýšení platů, které by znamenalo dalších pětadvacet milionů korun z rozpočtu nemocnice," uvedl mluvčí nemocnice Roman Kratochvíl.
V zařízení, které zřizuje Kraj Vysočina, pracuje zhruba 140 lékařů. Podle vyjádření nesouhlasících lékařů je zvýšení nízké. „Navrhovaná výše odměn za služby neodpovídá náročnosti práce lékařů, kteří jsou trvale přetěžováni výrazným počtem odpracovaných hodin mimo standardní úvazek, trvale je obcházen zákoník práce. Odměny navíc nebyly valorizovány od roku 2011," konstatoval šéf odborářů z nemocnice, gynekolog Jan Greguš.
Požadavek lékařů se týká i dalších úprav tarifních platů. „Nemocnice jsou personálně devastovány, a toto je důsledek," dodal Greguš s tím, že s přepracovaností lékařů a zdravotníků obecně přímo souvisí další problémy. „Nedostatek času lékaře na pacienta, nedostatečná komunikace ze strany lékaře, možnost chyby přepracovaného lékaře, prodlužující se čekací doby na zákroky i vyšetření v ambulancích," vyjmenovávají lékaři ve svém prohlášení. Stejně tak, že jejich požadavky na vyšší finanční ohodnocení a lepší pracovní podmínky jsou i reakcí na dlouhodobé přehlížení potřeb zdravotníků od vedení nemocnice.
Náměstek hejtmana Vladimír Novotný k tomu uvedl, že i v dalších krajských nemocnicích je personál velmi vytížen. Tamní lékaři jsou podle něj ale ochotní akceptovat desetiprocentní růst platů či přistoupit na kompromisy. „Velmi nás tato situace mrzí a překvapila nás. Nemocnice ji musí paradoxně řešit v době, kdy nejen lékaři dostávají nejvyšší navýšení základu platů za poslední roky. I v ostatních nemocnicích je personál velmi vytížen, ale lékaři jsou ochotni akceptovat desetiprocentní navýšení, nebo přistoupit na kompromisy neohrožující rozvoj nemocnice včetně pořizování nových technologií. Pouze v Novém Městě trvají lékaři na svých požadavcích okamžitého prudkého nárůstu plateb za služby. V případě jejich neakceptace ze strany nemocnice sami navrhli, aby nemocnice připravila směnný provoz. Ostatní zdravotnický personál s navrhovaným navýšením souhlasí," řekl Novotný.
Finanční požadavky lékařů jsou podle něj nereálné. Novoměstští nesouhlasící lékaři však problematiku vnímají jinak. „Nemocnice, jako poskytovatel zdravotní péče, potažmo její zřizovatel Kraj Vysočina, nejsou schopny zajistit péči o pacienty bez porušování zákonných norem. Toto však není doménou jen této nemocnice. České zdravotnictví obecně funguje jenom díky extrémním přesčasům lékařů," dodávají lékaři.
Kraj nařídil revizi kapacit svých zbývajících nemocnic, kam by v krajním případě mohli být neošetření pacienti z Města odkazováni.
Co se píše ve zprávě Kraje Vysočina?
Vedení Nemocnice Nové Město na Moravě a Kraje Vysočina považují za nutné a férové informovat veřejnost i lékaře Nemocnice Nové Město na Moravě otevřeně o případných opat-řeních, která v různém rozsahu a v určité době budou muset být přijata:
- Zavedení směnného provozu s udržením akutní péče
- Omezení plánovaných operačních výkonů na neurčitou dobu
- Omezení provozu některých ambulancí, prodloužení čekacích lhůt
- Omezení provozu některých oddělení, v krajním případě jejich zrušení a nastavení pouze ambulantní péče
- Ztráta výkonnosti nemocnice a pokles plateb zdravotních pojišťoven, do budoucna zásadně ovlivňující financování a péči pro další roky, zvláště v roce uzavírání nových rámcových smluv
- Rozhodnutí omezení až zastavení investic zřizovatele
- Krácení úvazků a v krajním případě ukončování pracovních poměrů napříč všemi obory
zdroj: Tisková zpráva Kraje Vysočina (21.12.2016)
Dlouhodobě neřešený problém
Od 1. ledna 2017 dochází z rozhodnutí ředitelství Nemocnice Nové Město na Moravě na většině oddělení k zásadní změně provozu, a to na provoz směnný. V praxi to znamená výrazné omezení poskytované péče.
Nemocnice, jako poskytovatel zdravotní péče, potažmo její zřizovatel Kraj Vysočina, nejsou schopni zajistit péči o pacienty bez porušování zákonných norem. Toto však není doménou jen této nemocnice. České zdravotnictví obecně funguje jenom díky extrémním přesčasům lékařů.
Česká lékařská komora a Lékařský odborový klub dlouhodobě upozorňují na nedostatek a přepracovanost lékařů a na porušování Zákoníku práce.
S nedostatkem a přepracovaností lékařů, a zdravotníků obecně, totiž přímo souvisí další problémy: nedostatek času lékaře na pacienta, nedostatečná komunikace ze strany lékaře, dále možnost chyby přepracovaného lékaře, prodlužující se čekací doby na zákroky i vyšetření v ambulancích. To jsou skutečnosti, které se mohou pacienta bezprostředně dotknout.
Lékaři nemocnice Nové Město na Moravě upozorňují na plíživě postupující personální devastaci této nemocnice a na přetíženost pracujících lékařů a jejich zhoršující se pracovní podmínky, což vše ve svých konečných důsledcích ohrožuje zdraví a bezpečnost pacientů i zdraví samotných lékařů.
Na tomto místě je třeba zopakovat, že tato situace není problémem jen této nemocnice, ale většiny českých nemocnic (ostatních krajských nemocnic nevyjímaje). Bylo by tedy mylné se domnívat, že odchod pacienta do jiné (krajské) nemocnice by byl řešením problému.
Řešení je jediné: jasně požadovat po svých zvolených představitelích, aby vytvořili pro zdravotníky nezbytné podmínky a takové prostře-dí, aby mohli tito kvalitně a zodpovědně léčit a nedocházelo k omezování dostup-nosti péče negativními provozními změnami a odchodem lékařů. Vznesené oprávněné požadavky lékařů na vyšší finanční ohodnocení a lepší pracovní podmínky jsou i reakcí na dlouhodobé přehlížení potřeb zdravotníků ze strany vedení nemocnice. Opakované připomínky lékařů a jejich vedoucích pracovníků na nutné změny, jež by mohly postupnému zhoršování podmínek a rozpadu erudovaného lékařského stavu zabránit, jsou ignorovány.
MUDr. Jan Greguš, (tiskové prohlášení lékařů Nemocnice Nové Město na Moravě)


description: Podolí - U příležitosti letošního Dne válečných veteránů byl v Národním památníku na pražském Vítkově vyznamenán nadrotmistr v záloze Radim Chrást. Z…

title: Veterán upevňuje tradice, byl za to oceněn

maintext:
Podolí - U příležitosti letošního Dne válečných veteránů byl v Národním památníku na pražském Vítkově vyznamenán nadrotmistr v záloze Radim Chrást. Z rukou ministra obrany Martina Stropnického převzal jedno z nejvyšších resortních vyznamenání Záslužný kříž III. třídy. Novodobý válečný veterán ze dvou misí na Balkáně, příslušník roty Aktivních záloh při Krajském vojenském velitelství v Jihlavě žije na Novoměstsku v Podolí.
Za co jste byl vyznamenán?
Vyznamenání jsem obdržel za dlouhodobé upevňování památky vojenských veteránů a legionářských tradic. Od roku 2008 jsem s kolegy z Československé obce legionářské zorganizoval a do detailů připravil několik výprav do zemí bývalého Sovětského svazu po stopách našich padlých legionářů v první světové válce. Díky naší aktivitě se například povedlo vybudovat a odhalit architektonicky zajímavý pomník našim padlým legionářům v severouralském Kunguru. Dlouhodobě také spolupracuji s několika muzei a institucemi a vystupuji na domácích i mezinárodních konferencích s legionářskou tematikou.
Ve Žďárském deníku před několika lety vyšla zpráva o výpravě do Sokolova, kterou jste vedl.
Přibližně před sedmi lety mě napadlo uspořádat zimní noční pietní pochod jako vzpomínku na naše vojáky, kteří se v roce 1943 museli v bojových podmínkách pěšky přesunout z Charkova na frontu ke vsi Sokolovo. Od roku 2009 se spolubojovníky z roty Aktivních záloh v Jihlavě tento pamětní pochod pořádáme, probíhá rovněž v noci a trasa je dlouhá stejně jako tehdy před třiasedmdesáti lety, tedy téměř 50 kilometrů. Protože to mělo ohlas, ve spolupráci s Československou obcí legionářskou jsem zorganizoval výpravu tří autobusů do ukrajinského Charkova, kde jsme v rámci oslav 70. výročí bitvy o Sokolovo absolvovali znovu tento noční přechod v celé jeho délce.
Pořádali jste i další zájezdy na zajímavá místa spojená s naší historií?
V roce 2013 vznikla tradice, na jejímž základě dvakrát ročně vyjíždíme na vojenskohistorická místa spojená s bojovými úspěchy naší armády. Na podzim 2013 jsme se zúčastnili rekonstrukce bitvy o osvobození Kyjeva, na jaře 2014 jsme byli v Oděse a na podzim na Dukle, na jaře 2015 v Kaliningradu a na podzim ve Volgogradu, letos na jaře jsme cestovali do Běloruska a v říjnu jsme si ve Španělsku připomněli 80. výročí výbuchu největší občanské války v Evropě.
Takové výpravy musí být organizačně náročné. Kolik zájemců za poznáním míst válečných bojů jezdí?
S přípravou cest mi pomáhají přátelé z Československé obce legionářské, nejvíc Roman Klimeš ze Žďáru nad Sázavou, můj bývalý spolužák z vojenského gymnázia. Vždycky obsadíme velký autobus, někdy musíme objednat i dva. Zájem o výlety do míst bojů je navzdory vízové povinnosti do Ruska i Běloruska velký a není jednoduché zájezd pro tolik lidí připravit, zajistit program a ubytování.
Máte kromě nočního přechodu ještě nějaké další branné aktivity?
Vždy poslední srpnový víkend pořádáme Partyzánský pochod, který mapuje činnost a aktivitu podzemních oddílů a vojenských výsadků na Vysočině za druhé světové války. Naším záměrem je připomenout odbojovou činnost ve Žďárských vrších a hrdinství obyčejných lidí, kteří riskovali úplně vše. Zatím se nám povedlo uspořádat pět takových pochodů. Letos jsme šli pěšky z Netína do Velkého Meziříčí a příští rok chceme po stopách partyzánského oddílu Dr. Miroslava Tyrše projít okolí přehrady ve Víru.
Stojíte také za knižním projektem Legionáři s lipovou ratolestí.
Při mapování osudů legionářů z Vysočiny jsem postřehl, že v současném Kraji Vysočina se narodilo několik významných generálů. Začal jsem shromažďovat informace o každém rodákovi z Českomoravské vrchoviny, který v armádě dosáhl hodnosti generála. Často jsme o tom debatovali s poslancem Karlem Černým, úspěšným autorem několika knih s válečnou tematikou. Do projektu jsme přizvali renomovaného vojenského historika Eduarda Stehlíka. Výsledkem jsou dva díly výpravné knihy Legionáři s lipovou ratolestí z Vysočiny. Třetí díl mapuje osudy legionářů-generálů z oblasti Zlínska a jižní Moravy a momentálně vzniká čtvrtý díl s orientací na východní Čechy. Naším cílem je postupně popsat životní osudy legionářů-generálů z celé bývalé Československé republiky. Součástí projektu není pouze kniha, ale také přednášky, výstavy a odhalování pamětních desek v rodištích nebo působištích těchto generálů.
Ve zdůvodnění udělení Záslužného kříže III. třídy se o vás hovoří jako o novodobém válečném veteránovi a příslušníkovi Aktivních záloh.
Do uniformy jsem se oblékl poprvé v roce 1989 jako student vojenského gymnázia v Moravské Třebové, po maturitě jsem pokračoval na roční praporčické škole v Opavě a po závěrečných zkouškách jsem začal sloužit v Havlíčkově Brodě u tehdy nově vznikající Brigády rychlého nasazení jako výkonný praporčíkvýsadkář. V roce 1996 jsem byl nasazen do oblasti bývalé Jugoslávie v rámci mise IFOR a od roku 1997 mise SFOR. Teď sloužím v rotě Aktivních záloh Krajského vojenského velitelství v Jihlavě.
Jste členem Československé obce legionářské, měl jste mezi svými předky také legionáře, nebo odbojáře?
Pradědeček z maminčiny strany, František Novotný z Bohdalce, byl příslušníkem 8. střeleckého pluku československých legií v Rusku. Do legií vstoupil na začátku roku 1918 a domů se po transsibiřské anabázi vrátil teprve v létě 1920. Dědeček z otcovy strany v době okupace českých zemí hitlerovským Německem spolupracoval s partyzánským oddílem Jermak, které působilo zejména na Žďársku. Jako telekomunikační specialista dokázal v Brně sehnat baterie do vysílačky a přes všechny kontroly se mu je podařilo dopravit až do úkrytu partyzánů. Určitou dávku osobní odvahy prokázal i můj táta, na protest proti srpnové okupaci v roce 1968 vrátil průkaz člena KSČ a až do roku 1989 kvůli tomu mohl pracovat pouze jako traktorista.
Kde se ještě kromě Československé obce legionářské angažujete?
V Československé obci legionářské zastávám na republikové úrovni funkci místopředsedy zahraniční komise a na regionální úrovni jsem předsedou Jednoty plk. J. Švece-Horácko. Rovněž jsem členem Svazu válečných veteránů Vysočina, Klubu výsadkových veteránů Chrudim a jako každý správný chlap z vesnice patřím do sboru dobrovolných hasičů v Podolí.
Na vojáka máte před jménem neobvyklý titul PhDr., v jakém oboru jste jej získal?
Může za to také armáda, v roce 1998 jsem byl vyslán do kurzu prevence sociálně patologických jevů v armádě. Tato problematika mě zaujala a přihlásil jsem se ke studiu sociální pedagogiky na Technické univerzitě v Liberci. S několika přestávkami jsem se prostudoval až k rigorózní zkoušce, po které jsem získal titul doktora filosofie.
Máte spoustu zájmů a aktivit, jaká práce vás nyní živí?
I když bych se vojenské historii rád věnoval na plný úvazek, musel jsem si najít běžné občanské povolání. Pracuji jako manažer realizace ve firmě, která se zabývá automatizací průmyslové výroby.
Blíží se závěr roku, připravujete ještě letos nějakou akci?
Rok uzavíráme setkáním na střeleckém memoriálu legionáře, rodáka z Vysočiny Josefa Jiřího Švece. Sjedou se přátelé vojenské historie z celé republiky i ze zahraničí.


description: Žďár nad Sázavou – Celkem 40 milionů korun na stavby, které chce zahájit, si chce v příštím roce vypůjčit žďárská radnice. Město tak bude mít pro rok 2017…

title: Rozpočet ve Žďáře schválili i s úvěrem


description: Nové Město na Moravě - Krásný vánoční dárek připravil novoměstským patriotům kolektiv autorů, kteří už čtyři roky plní místní zpravodaj články o historii…

title: Zmizelé Nové Město ožilo v knižní podobě


title: Městské lázně zdraží vstupné od Nového roku o deset procent

maintext:
Nové Město na Moravě - Městské lázně v Novém Městě na Moravě od příštího roku zdraží vstupné. A připravují i novinky.
Městské lázně v Novém MěstěFoto: Deník/ Helena Zelená Křížová
„Rok 2016 byl rokem nabírání zkušeností, hledáním rovnováhy mezi poptávkou klientů a našimi možnostmi. Vzhledem k tomu, že nechceme zatížit rozpočet města více, než jsme slibovali, jsme nuceni od 1. ledna 2017 upravit některé ceny," potvrdil zdražení šéf městských lázní Jiří Brychta.
Navýšení cen vstupného, které bude od Nového roku v průměru o 10 procent, se sice dotkne každého návštěvníka, některých ovšem o něco méně. Výhodu budou mít především držitelé Novoměstské karty, jejich sleva se totiž také navýší, a to z 25 na 30 procent. Stejně tak ušetří i majitelé Karty stálého zákazníka, sleva se zvýší z 15 na 20 procent. Navíc budou mít držitelé karet nově i dvacetiprocentní slevu na masáže a zážitkové koupele.
„Vstupné pro dospělého v sobotu na 90 minut, což je nejprodávanější vstupné, bude stát 105 korun, zatím stálo 96. Návštěvníkovi s Novoměstskou kartou, který do konce roku zaplatí 71 korun, se cena zvedne na 74 korun. A s kartou stálého zákazníka si koupí vstup za 84 korun. Nyní platil 81 korun. Při všech typech vstupného ponecháváme nižší ceny ve všední den do 13 hodin," vysvětlil Jaromír Brychta.
Ruku v ruce s úpravou cen přicházejí do městských lázní od Nového roku i některé novinky. „Nabídneme například rozšíření barmských masáží o masáž hlavy. Posílíme tým masérů, namísto pěti jich bude sedm. K zážitkovým koupelím přibudou další, magneziové. Rozšířena bude i nabídka bufetu a zavedeme permanentky na solárium. Běžná cena je 10 korun za minutu, za vstup s permanentkou zaplatí zákazník 7 korun za minutu," uvedl Jaromír Brychta.
Největší novinka příštího roku bude pro uživatele městských lázní zrealizována v suterénu. „Připravujeme multifunkční sportovní sál, bude v provozu od března 2017. Škálu využití areálu tak rozšíříme o rozličné kondiční a relaxační techniky a sportovní tréninky pod vedením profesionálních lektorů. Konkrétní nabídka bude upřesněna v únoru 2017," prozradil šéf městských lázní.
Něco nového chystají pro návštěvníky také v bazénové části. „Naši plavčíci mají v rukávu spoustu zajímavých zážitkových programů, které budou v průběhu roku nabízet veřejnosti. Budeme například hledat rekordmana bazénu, vyhlásíme další kolo Lázeňského triatlonu pro děti i dospělé a další zábavné závody. Připravujeme programy pro školy i sportovní oddíly a nabídneme také cvičení v bazénu pod vedením našich zkušených lektorů. Pokračovat budeme i ve spolupráci s plaveckou školou Zdemar," vyjádřil se Jiří Brychta.
Městské lázně
Za rok a měsíc provozu navštívilo městské lázně přes 120 tisíc lidí. Nejvyšší zájem byl o bazénovou část lázní (70 %). Do saunového světa přišlo 20 % návštěvníků a do fitness centra, na masáže, zážitkové koupele a solárium zbylých 10 %, 50 % návštěvníků je nevýdělečně činných 23 % tvoří děti do 120 centimetrů nebo děti v rodinném vstupném, 14 % skupinové návštěvy (plavecké školy, tábory, sportovní soustředění, Plaváček), 7 % junioři a 8 % senioři nad 65 let.


description: Tři Studně – Ovečka Zory Jandové, Haliny Pawlovské, Vratislava Ebra a mnoha dalších osobností české kulturní scény jsou součástí letošního betléma malíře…

title: Ovečku přidali Zora Jandová i Vráťa Ebr

maintext:
Tři Studně – Ovečka Zory Jandové, Haliny Pawlovské, Vratislava Ebra a mnoha dalších osobností české kulturní scény jsou součástí letošního betléma malíře Ivana Svatoše ve Třech Studních.
„Umělecký triptych každý rok něčím ozvláštníme. V loňském roce to bylo betlémské světlo, letos jsme oslovili přátele, aby se na betlému přímo podíleli. Návštěvníci Tří Studní uvidí tentokrát ovečky od mnoha známých tváří," potvrdil letošní novinku autor malovaného betlému, malíř Ivan Svatoš.
Ručně vyrobené ovečky vkládají do Svatošova betlému lidé rok co rok, a to nejen známé osobnosti, ale také místní i náhodní návštěvníci. „Loni jich malíř Ivan Svatoš napočítal přes dvě stovky," řekla produkční Letní minigalerie ve Třech Studních, u níž je betlém vystaven, Zuzana Sekorová.
Tradiční třístudenský betlém rozhodně nelze přehlédnout. „Dosahuje úctyhodné šířky 3,84 cm a výšky 132 cm. Pozorní diváci v zasněžené krajině obrazů Ivana Svatoše naleznou důvěrně známé objekty jako je například poutní kostel svatého Jana Nepomuckého od Jana Blažeje Santiniho na Zelené Hoře, chalupa herce Radovana Lukavského nebo třístudenská kaplička," upozornila Zuzana Sekorová.
Malovaný betlém Ivana Svatoše bude ve Třech Studních k vidění až do 6. ledna.


description: Svratka - Venkovní betlém, stojící před farou ve Svratce, opět zpříjemňuje procházky kolemjdoucím. Poprvé ho tam loni postavila parta místních nadšenců s…

title: Svratecké těší venkovní betlém

maintext:
Svratka - Venkovní betlém, stojící před farou ve Svratce, opět zpříjemňuje procházky kolemjdoucím. Poprvé ho tam loni postavila parta místních nadšenců s přáním vytvořit z předvánočního stavění betléma tradici.
Lidé se ve farní zahradě mohou těšit z betléma s figurami v životní velikosti i zvířátky. Večer je betlém osvětlený. Foto: Jan Gregor
Betlém se ve Svratce líbil. „Zvlášť děti jím byly přímo nadšené," komentoval to s úsměvem svratecký farář Jiří Prokůpek. „Potěšila nás spousta pozitivních reakcí, kterých se nám dostalo, ale dost lidí si také ‚stěžovalo', že o Vánocích ještě o betlému nevěděli a neviděli ho. Letos jsme ho tedy rádi postavili znovu," usmál se i Jan Gregor ze Svratky, co s nápadem na venkovní betlém přišel.
V betlémě ve farské zahradě je přístřeší pro svatou Rodinu i malý okolní lesík. Figury jsou v životní velikosti a k Josefovi, Marii, Ježíškovi, poutníkovi přibyly letos další. „Dodělali jsme třeba tři krále, pastýře, sluhu či velblouda. Nad betlémem letos navíc ještě svítí kometa," popsal Jan Gregor. K betlému patří také ohrádka a boudička pro jeho živé osazenstvo, třeba kozičky a ovce. Z nich mají největší radost děti, které chodí zvířátka čile okukovat a nosí jim pamlsky.
Figury v betlémě jsou vytvořené z takzvaných OSB desek. Jednu takovou a plán na betlém přinesl loni Jan Gregor na faru s tím, že nese překvapení. Pro nápad s betlémem se postupně nadchli i další místní, a pustili se do stavby společně. Z desek vyřízli postavy, namalovali je, vyřešili osvětlení a upevnění figur, domluvili s chovateli zapůjčení zvířat. „Všechno se povedlo díky tomu, že nás na to bylo víc," poděkoval všem zúčastněným Jan Gregor.
Letos už betlém stihl projít i „zkouškou ohněm", či spíše větrem, co se stavitelům do „kulis" pořádně opřel. „A vydržel. Aspoň jsme si ověřili, že je vše dobře umístěné a pevně zajištěné," pověděl Gregor. Loni právě silný vítr svratecký betlém poničil. „Naštěstí to nebylo tak hrozné a podařilo se rychle vše opravit," vzpomněl ještě Jan Gregor.


description: Žďár nad Sázavou - Čtyři z celkem šesti projektů podpořili žďárští obyvatelé v rámci takzvaného participativního rozpočtu. Na něj bude v rozpočtu na…

title: Nejvíce hlasů lidé dali úpravě úvozové cesty v lokalitě Klafar

maintext:
Žďár nad Sázavou - Čtyři z celkem šesti projektů podpořili žďárští obyvatelé v rámci takzvaného participativního rozpočtu. Na něj bude v rozpočtu na příští rok vyčleněno celkem 600 tisíc, přičemž každý ze čtyř vítězných projektů, které podávali obyvatelé Žďáru, bude podpořen 150 tisíci.
Mezi podpořené projekty se dostala také obnova vodního prvku v atriu za žďárským náměstím. Foto: Deník/Lenka Mašová
„Nejvíce hlasů získala úprava vstupu do úvozu a připomínka prvního osídlení na Klafaru, jako druhá skončila úprava terénu ve Farských humnech po vykácených topolech, třetí bylo oplocení skautské základny ve Farských humnech a jako čtvrtý projekt se v příštím roce dočká realizace obnova vodního prvku v atriu za náměstím," sdělil žďárský starosta Zdeněk Navrátil.
Do hlasování bylo zasláno na 450 platných hlasovacích lístků, další byly vyřazeny z důvodu nesprávného vyplnění či nemožnosti ztotožnění hlasujícího. Každý z hlasujících disponoval dvěma hlasy pozitivními a jedním negativním. Z celkem šesti projektů mohly být podpořeny jen čtyři, takže do participativního rozpočtu pro rok 2017 se už „nevešly" workoutové hřiště na Bouchalkách a Santiniho barokní slavnosti.
Vzápětí po vyhlášení výsledků si odbory městského úřadu rozdělily pole působnosti, aby co nejrychleji došlo k přípravám na realizaci. „Některé projekty budou potřebovat dokumentaci pro územní řízení a stavební povolení," podotkl starosta.
S úpravou vstupu do úvozu v lokalitě Klafar souvisí rovněž setkání s občany, které se uskuteční 19. prosince od 18 hodin v jídelně „třetí" základní školy. Hovořit se bude o umístění chodníků vedoucích ze stávajícího úvozu do ulic Klafaru. O den později radnice na svých webových stránkách spustí veřejnou anketu. „Chceme, aby se úvoz stal přirozeným koridorem spojujícím město s přírodou. Jedná se o historickou vápennou cestu směřující k vápenici do lesů k Račínu, kudy se kdysi do města vozilo vápno," řekl starosta.
Z úspěchu svého projektu jsou spokojení také žďárští skauti, kteří se dočkají úplného oplocení svého areálu. „Jde o plot ze strany od Farských humen," upřesnil kapitán skautského přístavu Racek Petr Bednář.
Pokud budou některé z podpořených projektů o něco dražší, než je vyčleněných 150 tisíc korun, žďárská radnice je ochotná zbytek potřebných financí doplatit. V příštích letech by ve Žďáře s participativním rozpočtem, kdy lidé posílají svoje návrhy, co by chtěli ve městě změnit, aby o nich posléze veřejnost hlasovala, pokračovat. „Spíš bychom se ale za předpokladu vyčleněné částky ve výši 600 tisíc korun zaměřili jenom na tři projekty, aby bylo 200 tisíc na jeden. Současných 150 tisíc korun se ukazuje jako nedostatečných," dodal Navrátil.
Podpořené projekty
1. vstup do úvozu na Klafaru s připomínkou prvního osídlení Žďáru
2. úprava terénu ve Farských humnech
3. oplocení volnočasového areálu pro děti a mládež ve Farských humnech
4. obnova vodního prvku v atriu u obchodního domu za náměstím
V rámci participativního rozpočtu bude v rozpočtu Žďáru na rok 2017 vyčleněno 600 tisíc korun, na každý z podpořených projektů je počítáno se 150 tisíci. Projekty budou zrealizovány v průběhu příštího roku.


description: Radostín - Na Boží hod vánoční pravidelně ožívá betlém také v Radostíně. Příběh narození Krista ztvárňuje tamější ochotnický soubor, který tvoří především…

title: Ježíšek se na Boží hod narodí i v Radostíně


description: Vysočina – I policie na Vysočině se rozhodla reagovat na úterní útok na vánoční trh v Berlíně a přijala mimořádná bezpečnostní opatření.

title: Na nádražích hlídkují policisté se samopaly


description: Nové Město na Moravě - Za „rebelující" doktory novoměstské nemocnice se postavili jejich kolegové z ostatních krajských nemocnic. Ti se sami…

title: Lékaři stojí za kolegy z Města, ale další pacienty nezvládnou


description: Žďársko - Vážení čtenáři, přinášíme vám přehledný výběr nejdůležitějších událostí, které připomenou uplynulý rok 2016 na Žďársku. Dnes (26.12) druhé…

title: Stalo se v roce 2016: Číňané koupili Žďas

maintext:
Žďársko - Vážení čtenáři, přinášíme vám přehledný výběr nejdůležitějších událostí, které připomenou uplynulý rok 2016 na Žďársku. Dnes (26.12) druhé pololetí roku. Redakce Žďárského deníku děkuje za vaši přízeň na webových stránkách www.zdarsky.denik.cz
Žďárský podnik Žďas se stal součástí čínské investiční skupiny CEFC.Foto: archiv
ČERVENEC
6. července
Tradiční plavbou ve svém žlutém člunu si zpestřil svoji dovolenou prezident Miloš Zeman. Prázdniny strávil opět na své chalupě v Novém Veselí na Žďársku. Do nafukovacího plavidla pomohla prezidentovi ochranka, která jej několik hodin doprovázela i na vodě.
10. července
Žďár nad Sázavou
Zmijí mládě odchytávali ochranáři poblíž žďárské školky ve Veselské ulici. Vysoké letní teploty lákaly studenokrevné hady ven ze svých skrýší. Při nálezu hada radí ochranáři nepanikařit a přivolat na pomoc odborníky nebo hasiče.
26. července
Bystřice nad Pernštejnem
Nový podnik začala stavět firma Cooper Standard Automotive v Bystřici nad Pernštejnem. Symbolického poklepání základního kamene se zúčastnil předseda vlády Bohuslav Sobotka. Firma by v následujících třech letech mohla zaměstnat až pět stovek lidí.
SRPEN
1. srpna
Žďár nad Sázavou
Silné bouřky provázené krupobitím poničily úrodu na Žďársku. Nejvíce trpěla řepka na polích Zemědělského družstva Nové Město na Moravě. Na polích u obce Jámy přišla kvůli kroupám vniveč dokonce polovina úrody této plodiny.
10. srpna
Žďár nad Sázavou
Čínská společnost CEFC dokončila převzetí strojírenského a metalurgického podniku Žďas ve Žďáře nad Sázavou s 2500 zaměstnanci. CEFC China Energy Company Limited je šestou největší privátní firmou v Číně. Působí především v oblastech financí, energetiky a průmyslu.
30. srpna
Bystřice nad Pernštejnem
V Bystřici a nejbližším okolí natáčel štáb České televize další díl pořadu Cyklotoulky. Kromě turistického centra Eden, muzea automobilových veteránů či Pohádkové aleje v Lužánkách, se filmaři zaměřili na skalní ferraty u Víru.
ZÁŘÍ
15. září
Radešínská Svratka
Třináctý ročník národní výstavy Den českého strakatého skotu hostila Radešínská Svratka. Hlavním bodem programu bylo předvádění zvířat a následná volba šampionky. Vítězkou se stala „domácí favoritka", dojnice Berta z chovu Proagro Radešínská Svratka.
18. září
Žďár nad Sázavou
Ze žďárského poutního kostela na Zelené hoře se po 74 letech ozvaly nově ulité zvony. Ty poslední odvezli za druhé světové války Němci. První zvonění si po tři čtvrtě století přišly k památce UNESCO poslechnout stovky lidí.
22. září
Žďár nad Sázavou
Prestižní mezinárodní ocenění Živa 2016 získalo Muzeum nové generace ze žďárského zámku Kinských. Porota mu udělila speciální cenu za kreativitu. Ocenění uděluje nezisková organizace Fórum slovanských kultur.
ŘÍJEN
15. října
Nové Město na Moravě
Více než 150 tisíc korun vydělala benefice obecně prospěšné společnosti Portimo. Akci navštívilo na 800 příznivců dobročinnosti a zábavy. Vybrané peníze pomohou dětem, ale i dospělým nacházejícím se v nepříznivé sociální situaci.
21. října
Žďár nad Sázavou
Nově zrekonstruovanou biologickou čistírnu odpadních vod spustila společnost Žďas. Napomůže větší ekologičnosti provozu tohoto strojírenského giganta ze Žďáru nad Sázavou. Ćistírnu odpadních vod provozuje Žďas od 50. let minulého století. Původní zařízení už pracovalo na hranici svých technologických možností.
30. října
Nové Město na Moravě
Do Nového Města na Moravě se na skok vrátil rodák Jiří Brady. Z Česka si odvezl řadu ocenění, vyjma toho nejvyššího. Původně měl být v Praze vyznamenán Řádem T. G. Masaryka, ale prezidentská kancelář jej ze seznamu vyškrtla. Jiří Brady jako jediný z rodiny přežil holokaust. Od roku 1951 žije v Torontu.
LISTOPAD
7. listopadu
Velké Meziříčí
Sto čtyři hlasovací lístky se vrátily velkomeziříčské radnici, která uzavřela anketu, v níž místní obyvatelé určovali nejpalčivější problémy města. Hlasující nejčastěji poukazovali na neupravené prostory bývalého technického areálu Svit.
10. listopadu
Žďár nad Sázavou
Stovky žáků základních škol i jejich rodičů zamířily na Festival vzdělávání. Svou studijní nabídku ve žďárském Domě kultury prezentovalo více než osmdesát středních škol a učilišť. Pestrou nabídku různých studijních možností na jednom místě oceňovali i rodiče budoucích středoškoláků.
26. listopadu
Bystřice nad Pernštejnem
V Bystřici uspořádali sedmý ročník soutěže o nejlepší vánočku. Cenu veřejnsoti vyhrála místní pekařka Marie Houdková. Počátek adventu lidé v Bystřici oslavili kulturním programem na Masarykově náměstí. Čekalo je vystoupení dětí z bystřických škol a zájmových organizací.
PROSINEC
11. prosince
Křižanov
Rychlík ze Žďáru nad Sázavou do Brna přestal zastavovat v Křižanově. Ministerstvo dopravy, které u Českých drah rychlíkové spoje objednává, prosby Křižanovských o zachování rychlíkové zastávky nevyslyšelo.
18. prosince
Nové Město na Moravě
Ve velkou oslavu sportu se proměnil Světový pohár v biatlonu v Novém Městě na Moravě. Na čtyřdenní závodní program zavítalo dohromady 123 tisíc fanoušků. Největší předvánoční dárek divákům nadělila česká biatlonistka Gabriela Koukalová, když 18. prosince zvítězila v závodě s hromadným startem.
21. prosince
Nové Město na Moravě
Zavedení směnného provozu ohlásila novoměstská nemocnice. Platit má od Nového roku. Znamená to, že lékaři budou chodit do práce jen na osm hodin a nebudou vykonávat přesčasy. To se dotkne pacientů. Vedení nemocnice se nedokázalo se svými lékaři dohodnout na mzdách. Tarifní platy mají vzrůst o deset procent, což se ale většině z nich jeví jako nedostatečné.


description: Vysočina - Kvůli zvýšenému výskytu akutních respiračních onemocnění a chřipky jsou do odvolání zakázány návštěvy pacientů už ve čtyřech z pěti krajských…

title: Případů chřipky přibývá, v nemocnicích zakázali návštěvy


description: Obyčtov – Ríša Humlíček z Obyčtova vypadal po svém narození jako každé jiné miminko. Dnes je mu pět let a na rozdíl od svých vrstevníků nemůže chodit do…

title: Pětiletého Ríšu čeká léčba v Pekingu


description: Vysočina - Zájem o služby domácí hospicové péče na Vysočině podle statistik stoupá. Zatímco loni o specializovanou pomoc s domácí péčí v posledních dnech…

title: Zájem o služby domácí hospicové péče na Vysočině stoupá


description: Přečtěte si novinky ze světa celebrit. Drby, necenzurované reportáže, kuriozity, videa ze zákulisí každé celebrity, životní styl a mnohem více - to je Prima Style.

title: TOP STAR magazín 2016 (51) - Vanocni_hity


description: Uherské Hradiště – Benefice s názvem Vánoce pro děti, zaměřená na pomoc klientům azylového domu Petrklíč ve Véskách, vyvrcholí v úterý 22. prosince na…

title: Benefice pro Petrklíč vyvrcholí charitativní dražbou v Galerii vín

maintext: Uherské Hradiště – Je mu dvanáct let, žije v Uherském Hradišti Mařaticích, chodí do 6. třídy základní školy a jmenuje se Filip Horák. V uplynulých dnech obdržel významné ocenění v celostátní soutěži Zlatý oříšek, která má za cíl vyhledávat aktivní, úspěšné a nadané děti z celé České republiky, a to v různých oborech – umění, sportu, ekologii, přírodovědě, chovatelství, jazykových schopnostech, zajímavých činech.


description: Velehrad – „Missa brevis pastoralis" pro sóla, sbor a orchestr od Jiřího Pavlici zněla při štědrovečerní půlnoční mši svaté velehradskou bazilikou…

title: Půlnoční na Velehradě se nesla na tónech od Jiřího Pavlici


description: Bystřice pod Lopeníkem /ROZHOVOR/ - Před nedávnem vydal již svou třetí knihu regionálních receptů a pomalu připravuje další. Libor Velan z Bystřice pod…

title: Libor Velan: Fotografování jídla je často složitější, než jídlo samotné uvařit

maintext:
Bystřice pod Lopeníkem /ROZHOVOR/ - Před nedávnem vydal již svou třetí knihu regionálních receptů a pomalu připravuje další. Libor Velan z Bystřice pod Lopeníkem zatím uvařil všechny recepty, které vyšly v jeho knihách. „V pořadí čtvrtou knížku provařit nestihnu. Tam bude totiž 420 receptů," nechal se slyšet fotograf a spisovatel.
Libor Velan.Foto: DENÍK/Vojtěch Trubačík
Knižní trh je poměrně zahlcen různými kuchařkami, co mají ty vaše navíc, čím si získávají čtenáře?
Kuchařky u nás zabírají asi 13 procent knižního trhu. To, co děláme, je regionální literatura. Nejsme jenom kuchařka, ale i průvodce po Slovácku. Poslední knížku jsme doplnili o výtvarné umění. Vše v kvalitní grafice s texty, které máme přeložené do angličtiny. To, co lidi zaujme na první pohled, jsou kvalitní fotografie. Čerpáme z regionu, spolupracujeme s místními lidmi a vše zpracujeme a vytiskneme u nás. To může být jedna z cest k úspěchu.
Proč mají podle vás takový úspěch?
Lidé vědí nebo to aspoň tuší, že je to o nich. Je to jejich folklor, krajina, jídlo a tradice. Všechno se to předávalo z generace na generaci a je naší povinností to uchovat a poslat dál. Dále potřebujete dobré lidi kolem sebe, protože bez vydavatele Petra Bilavčíka by první dvě knížky nevyšly. Bez kvalitní grafiky Laury Meškové bychom si do Prahy nejeli pro cenu.
Co všechno se musí podle vás namíchat, aby vznikla kvalitní kuchařka? Co by v ní nemělo chybět?
Každý recept by měl mít kvalitní fotografickou přílohu, srozumitelné členění. A je potřeba přidat i něco z historie pokrmu, aby například zahraniční čtenář pochopil, co má dělat.
Zaměřujete se na recepty z našeho regionu, je to tím, že jsou vám nejbližší?
Vždycky jsem se snažil prosazovat náš region a vše, co tady vzniká. Nemám moc rád, když se dováží produkty nebo celá kultura, která k nám nepatří. Pokud píšu kuchařku, tak používám recepty a suroviny, které jsou tu doma a místní je umí zpracovat. Pokud vydávám výtvarnou monografii, vybírám přednostně umělce z regionu.
Co hraje roli při výběru receptů, které zařadíte do kuchařky? Konzultoval jste s někým, které recepty vybrat?
Recept musí být srozumitelný a musí chutnat. Je jedno, jestli je sto nebo tři sta let starý. Výběr receptů s nikým nekonzultuji, spoléhám se na sebe.
Odkud jste recepty získával?
U každé ze tří knížek, které jsem vydal, je to jiné. Někdy to byly vlastní sběry, jindy jsem měl k dispozici rodinnou rukopisnou kuchařku. Naposledy to byl materiál z majetku muzea.
Kolik jste jich zatím sesbíral?
Přesné číslo nevím, ale odhadl bych to kolem tisícovky receptů.
Vyzkoušel jste ať už uvařit nebo sníst všechny recepty, které jste vydal?
Zatím jsem všechny recepty uvařil, protože k tomu musím dělat fotografickou přílohu. Další, v pořadí čtvrtou knížku, provařit nestihnu. Tam bude totiž 420 receptů. Bylo by to taky finančně náročné a to bych nedokázal zaplatit.
Za knihu Jak chutná Slovácko jste získal cenu za nejlepší tradiční českou a regionální kuchařku roku 2016 na festivalu Znojemský hrozen. Je pro vás větším oceněním toto, nebo spokojený čtenář, který ochutná něco podle vaší kuchařky?
V tomto případě byla spokojená odborná porota a čtenář zároveň. Je dobře, že se to takto potkalo. Škoda jenom, že nám při vydávání knih nepomůže třeba Zlínský kraj nebo větší města jako je třeba Uherský Brod. Mají asi jiné starosti, než propagovat region. Naposledy jsem nabídnul spolupráci Centrále cestovního ruchu Východní Morava ve Zlíně. Počkám na odpověď.
Vaše poslední kniha se zaměřuje na recepty z dob první republiky, proč jste zvolil toto období?
Měl jsem k dispozici rukopisnou kuchařku Květy Žižlavské, která sepsala recepty pro svoji vnučku Hanu Kosířovou ze Strážnice. Bylo to z doby první republiky a to je období, kdy byla naše země na vrcholu. To krátké období bylo tak silné, že spoustě lidí jenom myšlenka na ni pomohla překonat dva totalitní režimy. První republika to je hlavně osobnost a myšlenky Tomáše G. Masaryka.
Nejste ale jen fotograf a spisovatel, jste také správcem muzea v Bystřici pod Lopeníkem, co tato práce obnáší?
V první etapě bylo potřeba muzeum postavit na nohy a udělat nezbytné stavební úpravy. V další etapě bylo potřeba muzeum vybavit dobovým nábytkem a dramaturgicky připravit zajímavé programy a výstavy. Bylo toho v roce 2016 hodně a podařilo se nastartovat kulturu, která u nás několik desítek let spala.
Na co byste návštěvníky do muzea pozval?
V muzeu Bystřice pod Lopeníkem je k vidění stálá expozice fotografií Jana Beníčka. Do poloviny ledna je tam moje fotografická výstava Jak chutná Slovácko. Od druhé poloviny ledna bude k vidění paličkovaná krajka žen z Nivnice. Dále plánuji výstavu o Karlu Krylovi. Pro zájemce jednou týdně promítám a někdy něco uvařím.
Kromě zmíněného jste fotograf a kuchařky doplňují vaše snímky. Je těžké nafotit jídlo?
Když jsem ještě chodil do školy, tak fotografovat zátiší bylo spíše za trest. Považoval jsem se vždycky spíše za dokumentaristu. Teď jsem rád, že se to jídlo nehýbe a nemusím za ním běhat. Fotografování jídla je často složitější, než to jídlo uvařit.
Fotografujete raději krajinu nebo lidi?
Momentálně nefotím lidi, ani krajinu. Potřebuji pracovat na konkrétních tématech a ta nemám. Navíc je fotografování docela drahá záležitost a to nemluvím o výstavách. Bez sponzorů to vůbec nemám šanci zvládnout.
Které jídlo je vaše nejoblíbenějších z těch regionálních?
Jsem všežravec a chutná mně všechno. Z etických důvodů omezuji maso. Mám rád třeba ochljapnuté šišky.
Umíte vařit a co vaříte nejraději? Nebo se raději necháváte pohostit?
Mám rád dýni hokaido na všechny způsoby. Když se potřebuji dobře najíst, dám přednost vegetariánské restauraci v Uherském Brodě, Zlíně nebo Polévkárně v Uherském Hradišti.
Když vaříte improvizujete rád nebo spíše řídíte podle receptu?
V ledničce toho nikdy moc nemám, tak improvizuji.
Dáváte přednost české kuchyni nebo máte rád i ty zahraniční, popřípadě které?
Českou kuchyni mám rád takovou, jakou ji reprezentuje maminka. Kdybych měl vybrat zahraniční, kterou obdivuji, tak je to indická kuchyně. Je to hlavně kvůli rozmanitosti koření.
Libor Velan se narodil v červenci 1972 v Uherském Hradišti. Je fotograf, který se od počátku věnuje krajině Bílých Karpat, sociálnímu dokumentu a reportážím moravského folkloru. Své náměty zpracovává převážně černobíle klasickým postupem a poslední dobou i na barevný film. Fotografii krátce studoval na Lidové konzervatoři v Ostravě. Od roku 1999 pracuje ve Sdružení výtvarných umělců moravsko-slovenského pomezí, je členem fotoskupiny Andromeda z Brumova-Bylnice a zároveň členem fotoklubu Amforo DK Uherský Brod. Je o něm známo, že rád a velmi dobře maluje. Jeho práce jak fotografické, tak i malířské jsou k vidění na početných výstavách. Získal několik ocenění na celostátních fotografických soutěžích a v minulých dnech cenu i za jednu ze svých kuchařek ve Znojmě.
ČTĚTE TAKÉ
Kniha Jak chutná Slovácko, se stala nejlepší regionální kuchařkou roku 2016
Třetí kniha Libora Velana se zaměřuje na výjimečné recepty z dob první republiky
Libor Velan vydal druhý díl knihy Jak chutná Slovácko


description: Slovácko – Do obou příspěvkových organizací v Uherském Hradišti i v Uherském Brodě vkládají tamní radnice nemálo peněz, přesto se na konci roku u obou…

title: Křesla ředitelů Slováckého divadla a DDM v Brodě se třesou

maintext:
Slovácko – Do obou příspěvkových organizací v Uherském Hradišti i v Uherském Brodě vkládají tamní radnice nemálo peněz, přesto se na konci roku u obou musela narychlo přijímat opatření kvůli jejich financování.
Ředitel Slováckého divadla Michal Zetel.Foto: Lucie Martináková
Zatímco ve Slováckém divadle ukázal závěrečný audit nedostatky v hospodaření, u Domu dětí a mládeže (DDM) v Uherském Brodě muselo prosincové zastupitelstvo města schválit mimořádnou půjčku přes dva miliony korun na mzdy zaměstnanců.
Ředitelská křesla ředitelů Michala Zetela a Aleše Řezníčka se tak povážlivě kymácejí a jejich pozice proto nejsou vůbec pevné.
„Aleš Řezníček se s DDM zapojil do projektu, jehož náklady přesahují pětadvaceti milionovou hranici, aniž by městu o svých plánech dal vědět. Přestože mají být veškeré výdaje hrazeny z dotací, existuje riziko, že mu příspěvky v budoucnu nebudou kvůli administrativní chybě dodány a potom by muselo město hradit nejen celý projekt, ale ještě dalších pětadvacet milionů jako penále," upozornil starosta Uherského Brodu Patrik Kunčar.
Komenského město tak má u krku pomyslně přiložen padesátimilionový nůž, kvůli dokončení projektu DDM, který podle zastupitelů nemá pro město žádný přínos.
„Na náš účet probíhá vzdělávání na několika školách v rámci republiky, ale ani jedna není ze Slovácka. Z mého hlediska je to nehorázné, nezodpovědné a neomluvitelné rozhodnutí ředitele DDM," shrnul Patrik Kunčar.
I proto schválilo zastupitelstvo města dvou milionovou půjčku, bez níž by DDM nemělo na mzdy zaměstnanců, které v rámci nového projektu přijalo.
Ta se mu sice po času má vrátit, přesto se vážně mluví o nahrazení ředitele organizace Aleše Řezníčka.
„Vyčkáme s rozhodnutím na další radu města, která bude po novém roce. Nicméně jsem už od více radních slyšel, že k řediteli ztratili veškerou důvěru," prozradil Patrik Kunčar.
Odvolání? Zatím plán opatření
Pochybení ředitele Slováckého divadla Michala Zetela řešili pro změnu na prosincovém zasedání radní Uherského Hradiště.
„Kvůli nedostatkům v hospodaření, které odhalil provedený audit, je nutné dopracovat vnitřní kontrolní systém organizace. Odvolání ředitele však aktuálně není na stole," oznámil mluvčí uherskohradišťské radnice Jan Pášma.
Vše se tak podle něj bude odvíjet až od toho, nakolik bude Michal Zetel schopný všechny slabiny odhalené auditem napravit.
„Rada města uložila řediteli Slováckého divadla, aby do 3. ledna sestavil plán opatření, který odstraní dané nedostatky," poznamenal Jan Pášma.
Řezníček: Velkou chybu jsem neudělal
Mezi pohledem obou ředitelů na výčitky ze stran města přitom panuje diametrální rozdíl.
Zatímco Michal Zetel přiznává pochybení, jehož důsledky se bude snažit co nejdříve napravit, ředitel DDM Uherský Bod Aleš Řezníček odmítl označit své jednání za chybné.
„Osobně to za velkou chybu nepovažuji, protože nikde není napsané, že bych měl povinnost podobné rozhodnutí městu oznamovat. Přesto uznávám, že jsem to oznámit mohl," vysvětloval Aleš Řezníček.
Jeho záměrem bylo zvýšit prestiž Uherského Brodu jako města Komenského, i přesto, že se nesetkal se zájmem místních škol.
„Vzhledem k tomu, že nedošlo k žádnému pochybení, nemá podle mého rada města mandát, aby mě odvolala. Pouze na základě osobních sympatií nelze ředitele příspěvkových organizací odvolávat, a kdyby se o to přesto vedení města pokusilo, jsme připraven se bránit klidně i před soudem," dodal Aleš Řezníček.


description: Uherské Hradiště – Také na Slovácku se o zvýšení ostražitosti postaralo v těchto dnech pondělní neštěstí v Berlíně. Tam divoká jízda kamionu vánočním…

title: Po masakru v Berlíně zpřísnili bezpečnostní opatření také v Uherském Hradišti

maintext:
Uherské Hradiště – Také na Slovácku se o zvýšení ostražitosti postaralo v těchto dnech pondělní neštěstí v Berlíně. Tam divoká jízda kamionu vánočním trhem zmasakrovala desítky lidí. V Uherském Hradišti, kde Masarykovo náměstí rovněž obsadili trhovci, reagovalo na neštěstí vedení policistů, strážníků a klidné to nenechalo ani prodejce v centru města.
Do ulic Uherského Hradiště vyrazilo v úterý 21. prosince hned několik po zuby ozbrojených policejních hlídek. Samozřejmostí byla i ta prvosledová (na snímku). Foto: Deník/Pavel Bohun
„Bavili jsme se o tom mezi sebou tady s ostatními stánkaři. Je to hrůza. Ještě že je střed Hradiště vcelku uzavřený," řekl Deníku Libor Velan, jeden z prodejců, nabízející na náměstí v metropoli Slovácka pohlednice a knihy.
Nic náhodě nenechali policisté. „V souvislosti s touto událostí jsme zvýšili hlídkovou činnost na místech s vyšší koncentrací osob. Oproti standardnímu výkonu jsou naši policisté vyzbrojeni, mimo jiné, dlouhými zbraněmi," informovala policejní mluvčí v Uherském Hradišti Milena Šabatová.
Vyšší míru pohotovosti zvolili také hradišťští strážníci.
„Pro nás je zvýšeným bezpečnostním rizikem jakýkoliv vyšší počet lidí v ulicích, takže jsme na období, jako jsou vánoční trhy s předstihem připraveni. Pravdou však je, že v souvislosti s útokem v Berlíně jsme vyslali dnes do ulic města maximální počet strážníků, tedy sedm," uvedl velitel městských policistů v Uherském Hradišti Vlastimil Pauřík.
Svůj pohled z Bavorska poskytla devětatřicetiletá Markéta, která je původem ze Slovácka.
„Pracuji ve spediční firmě, která má také několik kamionů v terénu, takže šéf dnes celý den poslouchal rádio a vstřebával nové informace," poodkryla pozdvižení v Německu, které tam teroristický útok v Berlíně vyvolal.
Podle ní se pohled Němců na uprchlickou krizi postupně mění.
„Samozřejmě, že to zhorší vztah Němců k uprchlíkům, pokud se ukáže, že pachatel byl žadatelem o azyl, nicméně nakolik tento útok ovlivní celkově společnost, se nyní těžce předvídá. Jediná hmatatelná změna v mém okolí je ta, že známý chtěli odjet do Berlína tento týden a v současnosti to vypadá, že nikam raději nepojedou," poznamenala.
ČTĚTE TAKÉ Na vánoční trh v Berlíně vjel nákladní vůz, nejméně 9 mrtvých a 50 zraněných


description: Slovácko – I proto, že podobné benefiční sbírky jsou v jiných klubech v republice nebo i po světě standardem, napadlo před rokem fanoušky fotbalového…

title: Fanoušci Slovácka vybrali pro hradišťskou nemocnici 25 tisíc korun


description: Buchlovice - Řádíme jak zamlada, Dentista, Dneska to rozjedem, Myslivecká, Buchlovické ženské, Trezor, Bez muža dam di dam, Vlak co nikde nestaví, To máme…

maintext:
Řádíme jak za mlada! Rockový sbor Ladies BUDU pokřtil dvanácté CD
Buchlovice - Řádíme jak zamlada, Dentista, Dneska to rozjedem, Myslivecká, Buchlovické ženské, Trezor, Bez muža dam di dam, Vlak co nikde nestaví, To máme mládež, Rock v JZD.
Fotogalerie 26 fotografií Dvanácté cédéčko rockového pěveckého sboru Ladies BUDU bylo uvedeno do života v Domově seniorů v Buchlovicích. Foto: DENÍK/Zdeněk Skalička
Deset zmíněných hitů zaznělo v podání rockového pěveckého sboru Ladies BUDU z Domova pro seniory Buchlovice před křtem zbrusu nového cédéčka s názvem Řádíme jak zamlada. „Osmnáct zpěvaček z našeho domova rozšířeného o seniorky z Buchlovic a Zlechova tvoří už dvanáct let pěvecký sbor, který rok co rok pokřtí jedno cédéčko a může se pochlubit i dvěma digitálními optickými datovými nosiči, zkráceně řečeno DVD," sdělil s nadšením vedoucí buchlovického domova a sbormistr Antonín Gajdoš. Osvětlil zkratku BUDU v názvu sboru, což znamená Buchlovický důchoďák. Sbormistr neskrýval radost nad tím, že pěvecký rockový ansámbl pod jeho vedením sklidil s písničkami, z nichž velkou řadu vtipně otextovala vedoucí sestra domova Ludmila Hájková, celou řadu úspěchů. Pěl na půdě Parlamentu České republiky, na adventních koncertech, má na svém kontě vystoupení s několikanásobnou českou slavicí Lucií Bílou, s Monikou Absolonovou nebo s italským pěvcem Drupim. Písně Ladies budu slyšeli posluchači České rozhlasu, sbor viděli zpívat také diváci České a Slovenské televize. Přestože číslovka dvanáct byla zrovna pro sbor všudypřítomná, a to nejen v délce jeho trvání, ale i v počtu dvanácti natočených cédéčko, nezvolil si pro jeho křest dvanáct kmotrů a kmotřiček, ale jen tři hosty, kteří CD s noblesou polili slováckou slivovicí. „Já přeju CD velkou úspěšnost při reprezentaci sboru i buchlovického domova, ale hlavně, aby se lidem líbilo. Na cédéčku jsou vtipné texty napsané vedoucí sestrou domova, ale výrazně se na něm podepsal i vedoucí domova, který je po hudební stránce opravdu profesionálem," řekla při křtu kmotra Michaela Blahová, radní Zlínského kraje pro sociální záležitosti. Ocenila také interpretky, které zpívají s láskou a naplno. A v tom podle ní tkví jejich úspěchy na veřejnosti i v písních na kompaktních discích. „Přeji novému CD spoustu dalších sourozenců. Tím dalším by mohlo být v příštím roce cédéčko další. Můj náměstek Jaroslav Kopper popřál sboru kromě nových cédéček také nové sestřičky do domova," řekl s pousmáním Bronislav Vajdík, ředitel Sociálních služeb Uherské Hradiště. Podotkl, že ho nesmírně těší, že v buchlovickém domově je vynikající pěvecký sbor, ale pochlubil se i řadou úspěchů obyvatel jiných sociálních zařízení v jeho působnosti.
Autor: Zdeněk Skalička


description: Uherský Brod – Od středy 21. prosince nemá na Masarykovo náměstí v Uherském Brodě přístup ani jeden trhovec. Zvýšená bezpečnostní opatření budou platit…

title: Vedení radnice v Brodě vykázalo z náměstí trhovce, kvůli bezpečnosti

maintext:
Uherský Brod – Od středy 21. prosince nemá na Masarykovo náměstí v Uherském Brodě přístup ani jeden trhovec. Zvýšená bezpečnostní opatření budou platit rovněž pro všechny ostatní akce v Komenského městě, konané do konce letošního roku.
Vánoční trhy na náměstí v Uherském Brodě. Ilustrační foto.Foto: DENÍK/Jan Karásek
„Byli jsme požádáni, abychom zajistili co největší bezpečnost při všech největších akcích, co v centru města mají být do konce roku. Výrazně posílené hlídky by měly dohlížet na konání například půlnoční bohoslužby, štěpánských zábav či silvestrovského setkání," sdělil starosta Uherského Brodu Patrik Kunčar.
Namísto deseti trhovců tak do konce roku na náměstí nepotkají zájemci vůbec nikoho. „Naštěstí ty největší adventní trhy máme už za sebou, takže se jedná o nepříjemné omezení, nikoliv však o důležitý zásah do vánočních tradic našeho města," dodal Patrik Kunčar.
ČTĚTE TAKÉ Po masakru v Berlíně zpřísnili bezpečnostní opatření také v Uherském Hradišti


description: Nedakonice – Osmdesáti tisícovou pokutu musela uhradit obec Nedakonice České inspekci životního prostředí (ČIŽP) za vodu nedostatečně přečištěnou tamní…

title: O polovinu dražší stočné? Nedakonice mají problémy s čističkou odpadních vod

maintext:
Nedakonice – Osmdesáti tisícovou pokutu musela uhradit obec Nedakonice České inspekci životního prostředí (ČIŽP) za vodu nedostatečně přečištěnou tamní čističkou odpadních vod (ČOV). Ta má totiž už dávno za sebou ta nejlepší léta, avšak radnice zatím marně usiluje o dotace, které by jí mohly pomoct v její opravě či ve vystavění nového čisticího systému.
Peníze. Ilustrační fotografie.Foto: Deník
Nad Nedakonicemi se tak vznáší příslovečný Damoklův meč v podobě dalších pokut od ČIŽP za provozování čističky. Pokud by však zastaralá technologie přestala sloužit, mohlo by dojít až ke skokovému zdražení stočného pro Nedakoňany.
„Zdražování by určitě nepotěšilo nikoho u nás v obci. Na čističce pracuje obecní zaměstnanec, který by se o její chod měl postarat. Bohužel o problému víme a čekáme, co vedení bude dělat, protože problémy s odpady jsme avizovali už dříve," stěžovala si na zbytečné otálení obce Monika Šebková z Nedakonic.
Doposud tak obyvatelé platí tarifně za stočné 972 korun ročně. Bez funkční ČOV by tak částka mohla vzrůst až na 1500 korun. „Faktem je, že je čistička na hraně své životnosti a funguje pouze za velkého úsilí pracovníků obce. Bohužel se nám v minulém roce nepodařilo získat dotace na její opravu, nicméně letos o ně opět žádáme, tak uvidíme," uvedl Nedakonic Jaromír Klečka.
Květnové rozbory inspekce životního prostředí opakovaně ukázaly, že vypouštěné vody z ČOV nesplňují základní parametry. K první obdržené pokutě se tak mohou připojit další, protože obci zatím nezbývá nic jiného, než čističku i nadále provozovat. „Pokud nedostaneme dotaci, budeme rozhodovat, zdali nevystavit čističku z vlastních zdrojů. To by však rozpočet obce zatížilo na několik let dopředu, takže zatím spoléháme na pomoc státu," vysvětlil Jaromír Klečka.
Odhadovaná cena nového systému ČOV by se totiž mohla vyšplhat v přepočtu až do výše kolem deseti až dvaceti milionů korun. Největší zatížení pro kanalizaci přitom představují majitelé septiků a vinaři. „Přestože opakované kontroly po květnových rozborech další znečištění neprokázaly, její provoz hodláme i nadále sledovat. V případě opakovaného vypouštění odpadních vod v rozporu s povolením, je možné uložit pokutu až do výše pěti milionů korun," dodala mluvčí ČIŽP Jana Jandová.