description: Opravený a rozšířený venkovní výběh šimpanzů za více než milion korun otevřela před Vánoci zoologická zahrada v Plzni. Šimpanzi Bask, Zizwa, Zedonj a Mária ale zatím nesmějí lézt na stromy.

title: Šimpanzi dostali k Vánocům větší výběh, zoo by se ráda dočkala mláděte

maintext:
„Jde o jeden z největších výběhů pro šimpanze v zemi. Ale po světě jsou ještě daleko větší,“ řekl ředitel plzeňské zoologické zahrady Jiří Trávníček, který popřál šimpanzům hodně mláďat.
Poprvé pustila zoo šimpanze ven z klece do volného výběhu v roce 1999, po čtyřiceti letech. V té době měla málo peněz, takže postavila výběh z použitých sloupů z chmelnic. Za sedmnáct let ale shnily.
„Takže jsme to vyzdili a udělali pořádně na dalších osmdesát let,“ uvedl Trávníček.
Na stromy zatím zoo opice nepouští proto, že je velmi rychle zdevastují, jak jsou zvědavé a lámou větve. Šimpanzi už kdysi lezli po dubech, ale pak se také jedna opice po pádu téměř utopila, takže zoo stromy z bezpečnostních důvodů zadrátovala ohradníkem.
Samec Bask se zatím moc nepáří
Zahrada by se ráda dočkala mláděte. Samci Baskovi bude v lednu čtyřiadvacet let a vzhledem k tomu, že se šimpanzi dožívají až čtyřiceti let, je podle Trávníčka v nejlepších letech. „Bohužel se zatím moc nepáří,“ podotkl.
Podle mluvčího zoo Martina Vobruby by mohla být řešením nová samice, která by dala páření nový impulz.
Jediné šimpanzí mládě, které zoo zatím odchovala, byla v roce 2003 Bamia. Té se letos ve francouzské zoo narodil sameček.
Zoo teď vlastní dvě chovné samice Zizwu a Zedonju z Holandska, narozené v letech 1987 a 1994. Minulý rok na Vánoce přibyla Mária ze Španělska, které bude příští rok třicet.


description: Plzeň popáté zvítězila v adventní anketě, v níž čtenáři iDNES.cz vybírali nejkrásnější vánoční strom zdobící krajská města. Třináctimetrová douglaska tisolistá sesbírala 3315 hlasů, druhá je Jihlava. Třetí příčka patří Ostravě, přestože má jako jediná umělý strom.

title: Nejkrásnější je vánoční douglaska v Plzni, bodoval i ostravský umělý strom

fasttext_language: cs


description: Hodiny v různých provedeních tak, jak se měnily během desítek let, ukazuje výstava s názvem O čase nejen vánočním. K vidění je až do 21. ledna v Muzeu jižního Plzeňska v Blovicích.

title: Výstava věnovaná měření času ukazuje i věžní hodiny staré přes 200 let

maintext:
Vystaveny jsou exponáty z jeho sbírek a také z fondů Vlastivědného muzea v Šumperku, Muzea Šumavy v Sušici a Národního technického muzea v Praze.
Návštěvníci v Blovicích uvidí také unikáty ze soukromé sbírky hodináře Jindřicha Klingera z Tlučné na Plzeňsku.
„Nejstarší vystavené hodiny jsou věžní, které pocházejí zřejmě z konce 18. století. Není na nich uvedeno datum a opatřeny nejsou ani signaturou. Mají vřetenový krok a jako regulátor je zde použito kyvadlo,“ řekl Jindřich Klinger.
Další ze strojů z Klingerovy sbírky datovaný je. Na nápisu se dočteme, že hodiny byly zhotoveny v roce 1883 ve Slabcích. „Jsou modernější. Je v nich umístěn vratný kotvový krok, takzvaný anglický hák, náhon na velký ciferník je vedený pod strojem. Bez natažení musely vydržet v chodu minimálně jeden den. Některé zvládly i dva až tři dny,“ konstatuje hodinář.
Ten měl obor nejprve jako svůj koníček, už dvacet let ale hodinářství provozuje jako živnost. „Pod rukama mi prošly už desítky hodin. Oprava trvá zhruba dva až čtyři týdny, záleží na tom, zda jsou kompletní, či ne,“ vysvětlil Klinger.
Staré mechanické hodiny se stále ještě dají po republice nalézt. Ovšem rok od roku jich ubývá. „Všichni je chtějí většinou vyměnit za elektronické. Některé obce si ty původní vystaví v muzeu či na radnici. Jsou ale i případy, kdy o ně zájem nemají. A v takové chvíli je od nich většinou odkoupím a zrekonstruuji,“ říká hodinář.
Náhradní díly na takové stroje se v současné době už v podstatě sehnat nedají. A tak má jedinou možnost. „Musím si je vyrobit sám. Dá se ale říci, že všechny hodiny je možné opravit. Zatím jsem se za tu dobu, co se oboru věnuji, nesetkal s nějakými, u nichž by to nešlo,“ podotýká Jindřich Klinger.
Výstava ukazuje také různé varianty stolních a nástěnných hodin, nechybí ani kdysi populární schwarzwaldky.
Zásadním prvkem expozice je sám čas, proměny jeho vnímání i motivace snah o jeho měření a role času v lidském životě. Součástí je doprovodný program, jehož součástí je i výroba slunečních hodin.


description: Některé plzeňské mateřské školy rozšiřují své prostory či přistavují nové pavilony. Připravují se na to, že od roku 2020 budou muset povinně přijmout i dvouleté děti, jejichž rodiče o to požádají.

title: Školky v Plzni se rozrůstají, od roku 2020 budou muset brát dvouleté děti

maintext:
Za pár měsíců se v Plzni-Liticích otevře nová přístavba 56. mateřské školy, která tak bude moci přijmout o dvacet dětí více. Ředitelka Iveta Bohmannová se netají tím, že jedním z důvodů je i fakt, že od roku 2020 bude povinné přijmout i dvouleté děti.
Kolik míst bude v roce 2020 ve školkách skutečně potřeba? To se podle vedoucí odboru školství plzeňského magistrátu Dagmar Škubalové dá dnes těžko odhadovat.
„Je to skutečně předčasné. Pokud mluvíme o dvouletých dětech, ty se ještě ani nenarodily. Současný trend je ale pokles v počtu narozených dětí,“ konstatuje Škubalová.
Přístavba v Liticích je podle ní zřejmě tou první, která na novou povinnost reaguje. „Kapacita dostatečná nebyla, nicméně jsme brali v úvahu i to, že bude třeba přijímat i děti dvouleté,“ vysvětluje ředitelka Iveta Bohmannová. O tomto kroku se uvažovalo již delší dobu, až letos v květnu byl projekt schválen.
Výstavba nového pavilonu může uškodit unikátní zahradě
Maximální počet dětí v litické školce i v její pobočce ve Lhotě bude po kolaudaci 148. Kromě jedné třídy najdou ve zděné bezbariérové přístavbě zázemí i kuchyně a ředitelna.
Podle Škubalové ovšem k masivnímu rozšiřování kapacit plzeňských školek v příštích letech zřejmě nedojde. „Nicméně je to v gesci samotných obvodů, my se dozvíme až o rozšíření kapacit,“ upozorňuje Škubalová. Očekává však, že to obvody vyřeší například tím, že uvolněné bytové prostory předělají na nové třídy.
Největší plzeňský obvod, třetí, plánuje podle své místostarostky Jaroslavy Maříkové také jeden nový pavilon, a to u 55. školky v Mandlově ulici.
„Celkově v současné době zájem rodičů pokrýt dovedeme, ale od roku 2020 bude platit povinnost přijmout i dvouleté děti. To už problém bude,“ vysvětluje Maříková.
Volba na tuto mateřinku padla kvůli tomu, že právě na Borech je velké množství dětí a zájem o školky je obrovský. Obvod argumentuje také tím, že školka má velikou zahradu, což má stavbu usnadnit.
To je však zároveň důvodem nelibých reakcí: Trnkova kouzelná zahrada, která k mateřince patří, je totiž jedna z těch mimořádně zdařilých. Petice, která se proti stavbě ohrazuje, čítá na stovku podpisů.
„Zahrada je perfektně udělaná. Navíc v místě, kde by se mělo přistavovat, stojí vzrostlé stromy,“ vysvětluje jedna ze signatářek petice - Jindřiška Záraz.
Kromě hlediska ekologického a estetického si není jistá ani potřebností nového pavilonu. „Ročník 2010 byl jeden z nejsilnějších, ty další už jsou výrazně slabší. Dcera se do školky dostala už bez problémů,“ upozorňuje Jindřiška Záraz, podle níž se může stát, že nová místa možná vůbec nebudou třeba.
Jaroslava Maříková ujišťuje, že se obvod snažil ve spolupráci s projektantem najít vhodné řešení. „Usilovali jsme o co nejšetrnější umístění pavilonu. Je ale pravda, že se budou muset tři nebo čtyři vzrostlé stromy porazit,“ připouští Maříková.
Ujišťuje, že stromy se vysadí nové. A především že charakteristické rysy, jimiž jsou dřevěné prvky inspirované Trnkovou Zahradou, na místě zůstanou.
Rozhodovat budou zastupitelé
O investici musí ještě rozhodnout zastupitelstvo. Pokud ji schválí, začne se stavět už příští rok. Dvoupodlažní kontejner by zvýšil počet míst o 48, tedy zhruba o třetinu.
Ředitelka školky Jitka Matějovicová se k plánu příliš vyjadřovat nechce. Pohnutky zřizovatele do jisté míry chápe, nicméně opatrně přiznává, že ji mrzí, že kvůli tomu mateřinka přijde o kus zahrady.
Co se týče dalších plzeňských obvodů, Slovany zatím výstavbu nechystají. Do takzvaného „Místního akčního plánu“ zpracovaného městem však obvod dal návrh na výstavbu nové školky v roce 2019 s kapacitou 75 dětí, a to na zahradě 37. MŠ v Barvínkově ulici.
„Pokud je výstavba školky v místním akčním plánu, je šance v budoucnu na ni požádat o dotaci,“ vysvětluje starosta obvodu Lumír Aschenbrenner s tím, že potřebu výstavby ukáží až příští roky.
Měnit se totiž budou i podmínky přijímání dětí do školek. „V roce 2018 bude situace přehlednější a ukáže se, zdali výstavba nové mateřské školky bude nutná, či nikoliv. V současné době je v Plzni již kolem stovky volných míst. U nás zatím volná místa nejsou,“ připouští Aschenbrenner.


description: Ústavní soud odmítl stížnost taxikáře Jana Dubského, který si odpykává 23 let vězení za to, že v Plzni polil bývalou přítelkyni kyselinou. Verdikt zatím nemá zdůvodnění, Dubskému ovšem bere poslední šanci na zmírnění trestu.

title: Trest za útok kyselinou v Plzni nezvrátí ani Ústavní soud, stížnost odmítl


description: Sochu na mariánském morovém sloupu ve Stříbře na Tachovsku poničil tento týden vandal. Starosta Karel Lukeš vypsal odměnu pět tisíc korun za informaci, která povede k dopadení pachatele.

title: Za dopadení vandala, který ve Stříbře poničil sochu, je vypsaná odměna


description: Státní zástupce podal ve čtvrtek obžalobu na Jana S. ze Spáleného Poříčí na Plzeňsku, který se chtěl podle policie přidat k organizaci Islámský stát. Hrozí mu až dvacet let vězení nebo i výjimečný trest.

title: Na Čecha, který se chtěl přidat k IS, podal státní zástupce obžalobu


description: Téměř 4,5 tisíce zaměstnanců Fakultní nemocnice v Plzni si od příštího roku finančně polepší. S vyšší mzdou mohou také počítat pracovníci Škody Transportation, Národního parku Šumava i zaměstnanci firmy Borgers CZ.

title: Příští rok se zvednou mzdy. Polepší si zdravotníci, úředníci i dělníci


description: Takové ticho obyvatelé Staňkova na Domažlicku nepamatují. Od konce listopadu, kdy byl otevřený nový obchvat města, mají pod okny tak nezvyklý klid, že zpočátku mnozí ani nemohli spát.

title: Ticho, že se ani nedá spát. Ve Staňkově je díky obchvatu nezvyklý klid

maintext:
„Je to paráda, můžete bez obav přecházet silnici i náměstí. Zvykli jsme si hodně rychle. Lidé, kteří bydlí u hlavní ulice, která protíná celé město, mi říkali, že zpočátku skoro nemohli spát, jaký byl v noci ve městě klid,“ popisuje Alexandr Horák.
Město se tříkilometrového obchvatu dočkalo na konci listopadu, po téměř půl století příprav, slibů a posouvání termínů.
V prvních dnech po zprovoznění nové komunikace se prý někteří lidé dokonce kvůli tichu budili. Z minulosti byli zvyklí, že když jim pod okny nejedou auta, někde poblíž se stala velká nehoda a doprava se proto zastavila.
Za tři týdny se na novém obchvatu Staňkova staly asi čtyři nehody, z nichž tři nebyly vážné. Jedna ale byla smrtelná. Souvisela s tím, že obchvat je nyní propojený jen se silnicí, která vede ze Staňkova na Čečovice. Oba krajní nájezdy v místech, kde se z původní silnice odpojuje obchvat, jsou dosud neprůjezdné.
To se stalo tři dny po otevření obchvatu osudným jedenašedesátiletému taxikáři. Nerespektoval značky zakazující vjezd na původní silnici mezi koncem Staňkova a místem, kde se na silnici napojuje obchvat, a v noci tam zajel. Auto skončilo v metr hluboké vybagrované části silnice. Šofér, který byl o víkendové noci v autě sám, nehodu nepřežil.
Šéf plzeňského zastoupení ředitelství silnic a dálnic Zdeněk Kuťák při otvírání obchvatu řekl, že do Vánoc by oba nové nájezdy na okrajových částech stavby měly být hotové. „Podle mých informací by měly být zprovozněné nejpozději v pátek,“ uvedl staňkovský starosta Alexandr Horák.
Kde se bude z obchvatu sjíždět, je jasné od jeho otevření, odbočovací pruhy jsou na silnici namalované od samého počátku. Jen kvůli nedodělanému napojení na původní silnici, po které auta jezdila až do otevření obchvatu, je nebylo možné postavit dříve, za plného provozu.
Ředitelství silnic a dálnic pracuje na projektech obchvatů dalších měst na trase Plzeň - Folmava - Německo. V konečné fázi příprav je projekt obchvatu Babylonu, kde se silnice první třídy klikatí mezi stromy po hrázi rybníka, nejvhodnější trasu hledají projektanti i kolem Holýšova. Jisté je, že u vjezdu do města od Plzně vznikne kruhová křižovatka.
Projeli jsme Staňkov po otevření obchvatu (30. listopadu 2016)


description: Přestože na šumavském Pancíři bylo v pátek jen několik centimetrů sněhu, vyrazila dopoledne asi patnáctka nadšenců na tradiční sjezd na historických dřevěných lyžích s koženými pásky.

title: Nadšenci v pumpkách a na dřevěných lyžích sjížděli šumavský Pancíř


description: „Nikdy jsme dětem nevysvětlovaly, v čem je naše rodina jiná. Vyrůstaly v tom a nikdy jim to nepřišlo divné,“ říká v rozhovoru pro MF DNES Kateřina Burešová z Plzeňska, která s partnerkou vychovává tři děti.

title: Je to jiná rodina. Dětem ale nikdy nepřišlo divné, že mají dvě maminky

maintext:
Osmatřicetiletá Kateřina Burešová má šestiletou dceru. Biolologickou. Její partnerka má roční dceru a sedmiletého syna. ̈Společně děti vychovávají v malé obci na Plzeňsku.
Od začátku jste měly s partnerkou jasno v tom, že chcete mít tři děti?
Od chvíle, kdy jsme se seznámily, jsme věděly, že chceme obě děti. A také jsme věděly, že obě chceme i vlastní biologické dítě. Co se týče počtu dětí, třetí jsme nevylučovaly. A vlastně nevylučujeme ani čtvrté.
Nejstarší děti od sebe dělí pouhý rok věku. Nese to s sebou nějaké komplikace?
Neplánovaly jsme tak malý rozestup. Já jsem měla porodit první, protože jsem starší, ale poprvé jsem potratila, nakonec to tedy vyšlo takhle krátce po sobě. Je pravda, že když jsme byly s dětmi doma obě, finančně to bylo poměrně náročné. Ale připravovaly jsme se na to poměrně dlouhou dobu, měly jsme našetřené peníze. Jinak by to ani nešlo. A výdaje jsme samozřejmě hodně hlídaly.
A co se týče vašeho vztahu, náročné to nebylo?
Ponorka přišla, to ano. Ale asi se tomu nedá úplně vyhnout, když jsou spolu čtyři lidi pořád a veškeré aktivity dělají společně. Po dvou letech jsme si uvědomily, že se dětem věnujeme do takové míry, že jsme zapomněly na jakékoliv jiné naše aktivity. Ani jedna z nás nechodila nikam relaxovat. Ale zvládly jsme to. A atmosféra se uklidnila nástupem do práce.
Ta otázka se nedá nepoložit... Jak jste otěhotněly? Jako registrované partnerky nemůžete dostat sperma od anonymních dárců...
V tom se duhové rodiny jedna od druhé poměrně odlišují. Přece jen „normální“ rodinu nepostihne to, že musí shánět někoho, kdo jí poskytne genetický materiál. Vím, že některé páry ho shání přes inzerát a pochvalují si to. My jsme to ale anonymně nechtěly. Měly jsme za to, že je důležitá i role tatínka, že bychom jinak děti o něco ochudily. Domluvili jsme se tedy s dvěma kamarády muži, kteří spolu žili. Nakonec ale jako tatínkové nefungují. Ale děti máme, a to je hlavní.
Co to znamená, že jako tatínkové nefungují? Vídáte se s nimi?
S jedním z nich jsme ve velmi řídkém kontaktu, naposledy jsme se viděli loni, s tím druhým se nevídáme. Třetí dítě máme s jiným kamarádem a s tím jsme takřka v denním kontaktu.
Jsou to pro děti tátové nebo strejdové?
Tatínkové. Ctíme jejich kořeny. Nechtěla bych, aby později, v osmnácti nebo dvaceti letech, přišly děti s tím, že jsme jim celý život zatajovaly, kdo je jejich tatínek. To nechci, je to jejich součást. I u adoptovaných dětí je trendem dávat si dohromady své kořeny, lidé se chtějí vyhnout traumatům. I když musím říct, že zpočátku jsem s tím trochu bojovala, nakonec jsem se na to začala dívat právě tímto pohledem.
Jak se staví k vaší formě rodiny okolí, třeba ve školce nebo ve škole?
Na začátku školního roku jsme zašly za paní učitelkou a popsaly jí, jaká je naše rodina, a poprosily jsme o to, aby to ve škole respektovali. Zároveň jsme říkaly, že pokud bude mít kdykoliv pocit, že nějakou situaci neumí řešit, nebo třeba jen nebude vědět, jak se na něco zeptat, ať se kdykoliv ozve. Zatím se nic takového nestalo a přijde mi, že děti, obě v první třídě, berou všichni v pohodě. Samozřejmě je možné, že v budoucnu se nějakým zvídavým otázkám ve škole nevyhnou. Ale musím říct, že ani na vesnici, kde žijeme, se s vyloženě negativními reakcemi nesetkáváme. Občas si o nás asi někdo něco myslí, někdo s námi třeba nemluví, ale vyloženě s otevřeným projevem homofobie jsem se v poslední době nesetkala. Naopak občas od lidí, od nichž bych to nečekala, třeba od těch starších, získáváme podporu.
Vaše rodina to přijala také takhle snadno?
Řekla bych, že pro maminku bylo těžší smířit se s mojí orientací. Je pravda, že jsem to na ni vybalila trochu neomaleně, když mi bylo nějakých devatenáct či dvacet. Hodně mě tlačila do toho, že bych si měla najít přítele, a neustále mi někoho dohazovala, až jsem jí řekla, že heterosexuální nebudu. Moc nevěděla, co s tím má dělat, jak se s tím vyrovnat.
S tím, že máte s partnerkou děti, problém nemá?
Rodiče se zpravidla vyrovnávají hůř s orientací svých dětí, protože si s tím spojí to, že nebudou mít vnoučata. Když zjistí, že by to mohlo být jinak, přístup se zlepšuje. Naráží to pak ale trochu na to, že neví, jak přiznat známým počet vnoučat. Jak se má babička pochlubit třemi vnoučaty, když všichni ví, že její dcera rodila jen jednou? S tím se vyrovnávají hůř, mají strach, co by tomu řekli lidi. Přece jen trpí předsudky. To vás jako dítě pochopitelně mrzí. Jsem ráda, že už s tím maminka nemá problém.
S dětmi jste někdy o vaší rodině otevřeně mluvily?
Jim nikdy naše rodina nepřišla divná. Znají různé rodiny, kde je maminka a tatínek, jen maminka, ale také rodiny, kde jsou dva tatínkové nebo dvě maminky. Vybavuju si ale třeba jedno období, kdy syn, když jsem jej zřídka vyzvedávala ze školky, všem spolužákům povídal, že jsem jeho druhá maminka. To jsem měla dojem, že mu třeba spolužáci nevěří, že má dvě maminky, ale on se tím chlubil. Pak k nám domů občas spolužáci přišli, nad ničím se ale nepodivovali, nepřišlo jim to už jako nic divného. I naše děti to vzaly tak, jak to je. I když je mi jasné, že občas ve školce asi poslouchaly, že rodina je trochu jiná. A zajímavé je, že když si hrají na rodinu, zásadně si hrají na maminku a na tatínka.
Narážíte na nějaké problémy spojené s tím, že vychováváte dítě s partnerkou?
V běžném životě žijeme úplně stejně jako ostatní rodiny, pak ale nastávají situace, které jsou pro nás komplikovanější. Takovým příkladem je třeba návštěva nemocnice nebo jakéhokoliv lékaře, s dítětem by měla vždy přijít biologická matka. Ta druhá vlastně nemá ani nárok na informace, pokud ji ta biologická nenahlásí v dotazníku, což předem dost dobře nejde. Když potřebujeme zařídit třeba cestovní pas, musíme jít celá rodina. A k zápisu do školy šla partnerka s mojí biologickou dcerou a odmítli dceru bez přítomnosti biologického rodiče zapsat. Takové situace se sice nedějí příliš často, ale pomohla by nám i dětem možnost osvojení dítěte nebiologickou matkou. Mé nebiologické děti po mně třeba ze zákona nemohou dědit, já za ně nemohu činit žádná právní jednání a tak dále.
Napadá mě ještě jeden možný problém. Nemáte do budoucna obavy, jestli se s vámi nezačnou o děti „přetahovat“ jejich tatínkové?
To bohužel hrozí, ale to se zkrátka nedá nikdy úplně vyloučit. Spousta lidí argumentuje tím, že my vlastně těm otcům děti krademe, že nám biologicky nepatří. Ale oni o děti zájem nejeví a oběma stranám to tak vyhovuje. Oni se rozhodli nám pomoci a my jsme ten dar vděčně přijaly. V současné době bohužel nemůžeme přijmout takovou pomoc anonymně na klinice. Takový právní předpis, který by to umožnil, by do budoucna vyloučil všechny případné spory o děti. Byli by tím chráněni i otcové dětí, dnes se může kdykoliv stát, že po nich začne někdo vymáhat alimenty.


description: Plzeňská radnice chce regulovat populaci holubů, kteří mohou přenášet nebezpečné nemoci. Zvažuje rozmístění takzvaných řízených holubníků, v nichž se pak vejce vyměňují za falešné podkladky. Také se chystá odchyt holubů do sítí.

title: Plzeň svádí boj s holuby, chystá odchyt do sítí i odebírání vajec


description: Zástupci plzeňské radnice zkoušejí ultrazvukovou zbraň, která má vyhnat divočáky z okrajových částí města. Sloupky, které vydávají zvířatům nepříjemné frekvence, jsou zatím v Borském parku.

title: Řádění divočáků na okrajích Plzně má zastavit ultrazvuková clona


description: Kriminalisté na Tachovsku vyšetřují uhynutí dvou orlů mořských a lišky. Zvířata našli nedávno místní lidé v lese poblíž obce Hošťka.

title: Na Tachovsku se našli dva mrtví orli a liška, uhynutí vyšetřuje policie


description: Vulgární nadávky, stovky nepříjemných SMS zpráv i sledování na každém kroku si prožila žena, kterou po rozchodu pronásledoval její bývalý partner. Nyní ho stíhá policie.

title: Nejradši bych tě zabil, napsal expartnerce. Zhrzený muž skončil v cele


description: Jako první tu vyrostly zděné stavby s výzdobou ovlivněnou socialistickým realismem, na konci už jen klasické paneláky. Slovany, které byly prvním poválečným sídlištěm v Plzni, vznikaly poměrně dlouho a jednotlivé části se od sebe architektonicky velmi liší.

title: Od zděných domů se sgrafity k fádním panelákům. Slovany jsou kronikou stylů


description: Nezvyklou situaci popsali zdravotníci záchranné služby, kteří ve středu v Plzni ošetřovali ženu s komplikacemi po domácím porodu. Nechala se odvézt do nemocnice, ale trvala na tom, že její právě narozený syn zůstane doma. Podle zdravotníků to nebylo správně. Porodní asistentka v tom problém nevidí.

title: Do nemocnice jedu bez dítěte, přesvědčila záchranku žena po porodu doma

maintext:
Záchranáři vyjížděli k již skončenému domácímu porodu kolem 16. hodiny. Vyslali malý vůz s lékařem i sanitku se zdravotnickou posádkou.
Podle mluvčího krajské záchranné služby Martina Brejchy byl novorozený chlapec zcela zdráv, bez nejmenších obtíží, ale jeho čtyřiadvacetiletá matka měla poporodní komplikace, s nimiž musela být převezena do fakultní nemocnice.
„Lékař pacientce vysvětlil, že její převoz do nemocnice je nezbytně nutný, což žena chápala. Pak došlo na to, že novorozence vezmou záchranáři do nemocnice spolu s matkou, což ale žena kategoricky odmítla. Lékař i záchranáři se proto snažili jí vysvětlit, že je důležité, aby byl v prvních hodinách po porodu zachován její kontakt s dítětem. V dobé víře ji upozorňovali, že by bylo dobré, aby měla novorozence s sebou, aby ho mohla kojit a podobně,“ popsal Brejcha.
Jenže žena podle jeho slov trvala na tom, že pobyt dítěte v nemocnici nepřipadá v úvahu.
„Uváděla, že není důvod zdravé dítě vozit do porodnice,“ podotkl Brejcha s tím, že záchranářům nakonec nezbylo nic jiného, než respektovat přání matky a dítě nechat doma.
Podobný případ záchranáři v kraji nepamatují
Podle informací iDNES.cz žena rodila v běžné domácnosti, nebyl to squat ani třeba komunita bezdomovců. Brejcha doplnil, že na místo přišla i porodní asistentka.
„Máme informaci, že se dostavila až po proběhlém porodu. Nevíme, jestli byla volána s tím, že matka již porodila, nebo jestli dítě pospíchalo na svět tak rychle, že porodní asistentka nestihla přijít včas. Podle lékaře a záchranářů, kteří byli na místě, ale asistentka porod nevedla,“ uvedl Brejcha.
Podotkl, že podobný případ, kdy by matka po domácím porodu odmítala převoz novorozence do nemocnice, záchranáři nepamatují.
„Přestože nad takovým jednáním zůstává profesionálním záchranářům rozum stát a my jsme se s tím setkali poprvé, ta žena se ničeho nedopustila. Pouze využila svá zákonná práva,“ upozornil Brejcha.
Podle informací MF DNES jela rodička do nemocnice s otcem dítěte a novorozence nechala doma s porodní asistentkou, což primář neonatologického oddělení Fakultní nemocnice v Plzni Jiří Dort označil za neuvěřitelné. „To se nedá rozumem pochopit,“ uvedl.
Každého novorozence je třeba vyšetřit, říká primář
Odloučení dítěte od matky po porodu a jeho setrvání v domácnosti má podle Dorta rizika.
„První hodiny po narození děti umírají po nečekaném selhání životních funkcí - dýchání a oběhu. Může se to stát i po porodu, který byl bezproblémový. To je to známé a statisticky doložené,“ vysvětlil Dort.
Přiblížil, že když přijde novorozenec na svět, nikdo o něm nic neví.
„Vidíme ho poprvé a jde o to, jestli nemá vrozené vady, může mít i poruchu poporodní adaptace. Je to zkrátka období velmi náchylné k vážným zdravotním komplikacím. Proto se rodí v nemocnicích, kde je zdravotnický tým, který je zvyklý na ošetřování novorozených dětí a jejich vyšetření. Smyslem je zjistit i s pomocí moderní techniky, jestli je dítě v pořádku, nebo není,“ dodal Dort.
I po emocionální stránce je podle něj pro novorozence nejlepší, když je kontakt s matkou co nejtěsnější, protože jsou na něj oba zvyklí.
„Proto i my v podmínkách velkého zdravotnického provozu se o podporu co nejtěsnějšího kontaktu snažíme,“ uvedl Dort.
Na otázku, jestli dítě kvůli odloučení může mít psychické trauma, odpověděl primář, že spíše ne.
Nespatřuji v tom problém, říká porodní asistentka
Výkonná ředitelka Unie porodních asistentek Kateřina Hájková Klíčová uvedla, že podobný případ jako nyní v Plzni se v minulosti stal v Klatovech, kde žena odjela na banální ošetření a za dvě hodiny byla doma zpět u dítěte.
„Rodiče v kombinaci s porodní asistentkou a často i se záchranáři vyhodnotí situaci a rozhodnou, co je pro dítě i pro ženu nejbezpečnější. V tom, že matka odjela do nemocnice a dítě nechala doma, nespatřuji žádný problém,“ uvedla Hájková Klíčová.
Jak dlouho trval pobyt matky v nemocnici ve výše popsaném plzeňském případě není jasné.
Hájková Klíčová ještě podotkla, že u domácích porodů je velmi důležité dodržovat standardy péče, pak jsou podle ní domácí porody stejně bezpečné jako v nemocnici.
„Ministerstvo však žádné standardy nevydalo, což situaci v této oblasti v Česku znepřehledňuje,“ řekla asistentka s tím, že ona a její kolegyně se proto řídí vlastními pravidly.


description: Životní náklady v největších městech Plzeňského kraje budou od ledna stejné jako v právě končícím roce. Skokově se zvýší jen poplatek za odpady v Tachově, klesne tam však cena tepla.

title: Nejlevněji se příští rok bude žít v Klatovech, Tachov zdraží nájemné

maintext:
Nejnižší náklady na vodu, teplo, nájemné v městských bytech, odpady a jízdné v městské hromadné dopravě budou mít i v příštím roce obyvatelé Klatov.
Ale ani v dalších městech Plzeňského kraje nebudou muset lidé sahat hlouběji do svých kapes. Životní náklady se ve většině z nich nezvýší vůbec, někde jen velmi mírně.
Výjimkou je Tachov. Tamní radnice rozhodla od Nového roku skokově zvýšit poplatek za odpady ze současných 500 na 750 korun. Poplatek tak bude při porovnání velkých měst v kraji nejvyšší. A to není vše. O čtrnáct procent zdraží nájemné v městských bytech. I po tomto zvýšení však bydlení v Tachově zůstane druhým nejlevnějším v kraji.
Místostarosta Tachova Václav Svoboda uvedl, že není příznivcem skokového zdražovaní. Navýšení poplatku za odpady o 50 procent ale podle něj bylo nutností. S cenou se kvůli odporu zastupitelů nehýbalo dvanáct let, zatímco náklady neustále rostly.
V ostatních městech regionu zůstanou poplatky za odpady ve stejné výši jako letos. Nejnižší je v Domažlicích - 450 korun za osobu a rok, v Rokycanech 550 korun.
Nedoplácet ani nevydělávat
V Plzni a Klatovech se likvidace odpadů účtuje podle počtu svozů. Když má rodina 120 litrovou popelnici a nechá si ji vyvézt jednou týdně, platí v Plzni 1 212 korun za rok. Popelnice o objemu 110 litrů vyjde v Klatovech rovněž podle frekvence svozů od 165 do 1 940 korun ročně.
A proč jsou v Klatovech náklady na život nejnižší? Podle starosty Rudolfa Salvetra město vyznává filozofii výrazně nedoplácet na služby jako teplo či voda, ale zároveň na nich výrazně nevydělávat.
Starosta přiznal, že město výrazněji doplácí pouze na jízdné v MHD, které by bez doplatku nestálo osm korun, ale i více než dvakrát tolik. „Hromadnou dopravu využívají převážně senioři, takže kdybychom zdražili, oni by nejezdili a my bychom stejně víc nevybrali,“ odůvodnil Salvetr vysoký příspěvek města na veřejnou dopravu.
Za osm korun se jezdí i v Domažlicích, sedm korun stojí lístek v Tachově, dvanáct korun v Rokycanech a osmnáct zaplatí cestující v Plzni. Nikde se v příštím roce jízdné nezmění.
Nejnižší vodné a stočné v kraji vysvětlil starosta Klatov tím, že město má ve vodárenské firmě majoritu a náklady si hlídá. „Důvodem nízkých poplatků jsou i nízké náklady na čištění vody, kterou bereme z nýrské přehrady,“ prozradil Salvetr.
V Klatovech se za vodné a stočné bude v příštím roce platit o procento víc než letos, celkem tedy 62,50 koruny za metr kubický vody včetně DPH. Na druhém místě je Tachov, kde cena v roce 2017 vzroste o 1,5 procenta na 75,90 koruny. V Plzni lidé za kubík zaplatí 86,14 Kč. S cenou 93,40 koruny budou mít nejdražší vodu i v příštím roce obyvatelé Rokycan.
V Domažlicích lidé nyní platí za kubický metr 87,10 Kč, o ceně pro příští rok zastupitelé zatím nehlasovali.
Průměrná obytná plocha v obydlených bytových domech v Česku je podle informací Ministerstva pro místní rozvoj 52,6 metrů čtverečních. Když porovnáme měsíční nájem v městském bytě této velikosti ve městech v kraji, nejméně zaplatí lidé v Tachově, celkem 2 104 Kč.
V Rokycanech lidé z peněženek vytáhnou 3 240 korun, v Domažlicích 3 400 korun, v Klatovech 3 680 Kč a v Plzni za byt stejných dispozic 4 318 korun.
Ceny tepla se v příštím roce změní jen v Tachově, kde sníží o tři procenta na 598 korun včetně DPH za gigajoule. Nejnižší náklady na vytápění tak i nadále zůstávají v Plzni, kde domácnosti zaplatí 512 Kč/GJ.
V Klatovech cena činí 516,50 Kč/GJ. V Domažlicích obyvatelé momentálně platí 670 Kč/GJ, o ceně pro rok 2017 zastupitelé ještě nerozhodli. V Rokycanech si lidé domlouvají cenu individuálně.


description: Kvůli předplatnému Plzeňské karty už lidé nebudou muset chodit k bankomatu nebo do zákaznického centra dopravních podniků. Brzy totiž bude možné nahrát kupon koupený přes e-shop přímo ve vozech MHD.

title: Dobíjení Plzeňské karty bude snazší, zvládnou to i přístroje ve vozech

maintext:
První cestující využijí novinku s příchodem roku 2017, ale možná i o pár dnů dříve.
„Jakmile bude systém zprovozněný, okamžitě o tom budeme veřejnost informovat. Testujeme od počátku prosince, v současné době se dolaďují jen detaily,“ potvrdila před Vánocemi mluvčí Plzeňských městských dopravních podniků Kateřina Fránová.
Jak bude nový systém fungovat? Majitel Plzeňské karty se v počítači připojí do e-shopu a elektronickým bankovnictvím zaplatí předplatné nebo si dobije elektronickou peněženku.
Dosud to fungovalo tak, že pak s kartou musel k některému z upravených bankomatů České spořitelny nebo na zákaznické centrum, aby si kupon nahrál na Plzeňskou kartu.
Teď tato cesta odpadne. Po zaplacení v e-shopu bude stačit nastoupit do některého z vozidel MHD a v cardmanu, ve kterém se dají kupovat jízdenky i platební kartou, si předplatné uloží na Plzeňskou kartu.
„Kupon bude připravený k nahrání v řádu desítek minut po elektronické platbě. U většiny vozidel je cardman s barevným displejem u druhých dveří, u oboustranných tramvají to jsou buď druhé nebo předposlední. Upozorňuje na něj samolepka přímo na dveřích vozidla,“ vysvětlil ředitel Plzeňské karty Martin Chval.
Předplacený kupon je třeba nahrát hned po nastoupení do vozu
Když cestující nastoupí, svoji Plzeňskou kartu nejprve přiloží k označenému místu na cardmanu.
„Pokud je připravený kupon k zápisu, displej to oznámí. Pak se na něm zobrazí dotaz, zda chce cestující transakci nahrát na Plzeňskou kartu. Jakmile na displeji potvrdí ano, vzápětí dojde k nahrání kuponu na kartu,“ popsal Martin Chval.
Potvrzení o uskutečněné transakci pak přijde držiteli karty na e-mail, který uvedl při registraci.
„Slibujeme si od toho zjednodušení pro cestující a časovou úsporu,“ dodal Martin Chval.
Podle mluvčí dopravních podniků si cestující musí nahrát předplacený kupon na Plzeňskou kartu bezprostředně po nastoupení do vozidla.
„Je to stejné, jako když si v cardmanu kupuje jízdenku. Musí to také udělat bezprostředně po nastoupení do vozu. Pokud by s nahráním otálel, a přišel v té době revizor, byl by považovaný za cestujícího bez platné jízdenky. Pokud není kupon na Plzeňské kartě, revizor ho při kontrole nevidí,“ upozornila Fránová.


description: Bezmála 850 tun majonézy vyrobí každý rok před Vánoci firma Spak v Sušici na Klatovsku. Na vánoční majonézu a tatarku se spotřebuje 40 tun žloutků a 650 tun oleje. „Aktuálním trendem jsou však výrobky pro vegany,“ řekl v rozhovoru pro MF DNES ředitel Spak Foods Tomáš Froyda.

title: Rakušané mají tatarku kyselejší, než je zvykem u nás, říká šéf firmy Spak

maintext:
Už čtvrt století vyrábí rakouský výrobce pochutin Spak v Sušici kečupy, dresingy a grilovací omáčky. Od letoška stojí v čele firmy Tomáš Froyda, známý především jako dlouholetý manažer a producent festivalu Divadlo Plzeň a později ředitel plzeňského Divadla Alfa.
T. Froyda (45) absolvent Pedagogické fakulty ZČU v Plzni
v letech 1999-2008 manažer festivalu Divadlo Plzeň
od roku 2005 do roku 2006 asistent generálního ředitele Bohemia Sekt
od roku 2006 do roku 2014 ředitel Divadla Alfa
od roku 2012 ředitel společnosti Plzeň 2015 a vedoucí vnějších vztahů Národního divadla v Praze
od března 2016 jednatel a ředitel společnosti Spak Foods
„Život je plný překvapení. Firmu znám dvacet let. Když jsem ještě pracoval pro festival Divadlo, měl jsem jako druhou svou činnost tlumočení a Spak byl jedním z mých klientů. Věděli, že jsem ředitel divadla a že mám také zkušenosti z firemní sféry a oblasti rychloobrátkového zboží, když jsem jistou dobu pracoval v Bohemia Sektu jako asistent generálního ředitele. Když řešili personální situaci v Sušici, tak mi to místo nabídli. A já jsem neváhal, protože je to příležitost uplatnit zkušenosti i naučit se nové věci,“ vysvětlil Tomáš Froyda, jak se dostal k řízení potravinářské firmy.
Jaké to je udělat takový skok mezi obory?
Zajímavé a je to výzva. Spousta věcí je podobných v jakékoli řídící pozici. Zásady strategického řízení a plánování, vedení lidí a tak dále. Výhodou pro mě je, že díky tlumočení znám firmu velmi dobře. Hodně zkušeností z firemního managementu, obchodu a marketingu jsem kdysi získal v Bohemia sektu. Jiné a specifické jsou výrobní technologie, nákup surovin, vývoj výrobků. Do toho se postupně dostávám.
Firma má do 150 zaměstnanců, což působí jako překvapivě malé číslo vzhledem k tomu, jak jsou v tuzemsku značka a výrobky známé. Výroba je asi hodně automatizovaná...
Je, ale vzhledem k našemu obchodnímu modelu, který počítá s širokým sortimentem Spak a výrobou pro privátní značky, musíme být hodně flexibilní. Děláme celkem 650 výrobků. Hodně automatizovaný provoz předpokládá velké série, ale my musíme umět střídat artikly a zároveň si uchovat efektivitu výroby. To se daří především díky lidem, kteří jsou tu dlouho a právě tohle umí, a pak díky investicím, které děláme tak, aby takovému modelu vyhovovaly. Je to naše výhoda vůči konkurentům - jsme schopni vyhovět požadavkům trhu, které velké korporace nedokáží naplnit, protože by to z jejich výrobního hlediska vůbec nedávalo smysl.
Jakou máte na tuzemském trhu pozici?
Předně - my jsme rakouská rodinná firma. Spousta lidí neví, že Spak je jméno majitele firmy. Hans Peter Spak je v druhé generaci rakouský výrobce a lahůdkář, který po revoluci velice rychle rozpoznal příležitost. Vlastně první zahraniční investice v tehdejším Československu v roce 1990 bylo založení firmy v Sušici s následným spuštěním výroby v roce 1991. To, co nás od konkurence odlišuje, je jasný a přítomný majitel z masa a kostí, který ručí za kvalitu a výrobě dává pečeť osobního přístupu. Naší konkurencí jsou korporace, kde se takový přístup ztrácí.
Spak Foods s.r.o. Firma byla založena v roce 1990, kdy Hans Peter Spak zakoupil někdejší sušické družstvo Mykoprodukta. Obrat 463 mil. Kč, zisk po zdanění 18 mil. Kč (obvykle 8-10 mil. Kč), počet zaměstnanců 130-150. V předvánočním období roste o 50 procent výroba majonézy. Firma jí vyexpeduje 842 tun, což je zhruba 1,5 milionu balení. Tatarky se v Sušici vyrobí 246 tun. Na vánoční majonézu a tatarku se potřebuje 40,4 tun žloutků a 650 tun oleje.
Nicméně - jak si ve srovnání s nimi stojíte?
V kategorii dresingů si udržujeme druhý největší podíl na českém trhu, u kečupů jsme mezi top pěti výrobci. Co do obratu a objemu je naší nejsilnější skupinou kečup, naším hlavním hrdinou je Kečup Gourmet. Byla to firma Spak, která jako první tehdy po revoluci nabídla Čechům hotové dresingy, připravené k přímé aplikaci na salát, navíc na bázi jogurtu a ne majonézy. K dalším významným produktům patří tatarská omáčka a majonéza, která především v době před Vánoci nebo Velikonoci představuje velice významný segment.
To vše se vyrábí v sušickém areálu?
Ano. My si zakládáme na tom, že vyrábíme v Čechách a u mnoha produktových skupin plníme podmínku, že máme 75 procent surovin z českých zdrojů a smíme se tedy označovat jako český produkt – speciálně u majonéz, tatarek či dresingů. Majitel nechce stěhovat výrobu do levnějších zemí, je pro nás důležité zůstat tady v Sušici. U kečupu je to jiné – zpracováváme italský protlak, takže označení český produkt nést nemůže. Ale protože italská rajčata jsou považována za nejkvalitnější na trhu, je právě jejich původ důležitý. Výrobek je to ale ze Sušice.
A co se ze Sušice vyváží?
Export je pro nás naprosto zásadní - vyvážíme 60 procent produkce. Kečupy, dresingy, grilovací omáčky, majonézu, hořčici a další. Pro zahraniční trhy jsme velmi významným výrobcem takzvaných privátních značek, tedy výrobků, které nejdou na trh přímo pod značkou Spak, ale nesou značku řetězce či jiného zákazníka. Silnou pozici máme především v Rakousku a Itálii.
Trápí vás nedostatek zaměstnanců jako jiné firmy?
Ano. Mohlo by se zdát, že v příhraničí se práce hledá hůř, ale my máme se sháněním zaměstnanců taky veliké problémy. Brzdí nás to a musíme se tomu hodně věnovat. Vyvinuli jsme benefitové a motivační programy, ale i tak si s dalšími firmami přetahujeme zaměstnance. Když se projdete Sušicí, uvidíte na každém plotu, kdo koho hledá a za kolik, a nejde jen o fabriky, ale i o supermarkety a další zaměstnavatele.
Co se s tím dá dělat? Budete také zaměstnávat cizince?
I my musíme čerpat z nabídky agentur. Radši bychom měli vlastní kmenové zaměstnance. Je to sice nákladnější, ale pro kvalitu výrobků a pro celkovou efektivitu výroby je to lepší řešení. Abychom však nyní zajistili výrobu všech zakázek, musíme mít i agenturní pracovníky.
A nebylo by prostě lepší lidem nabídnout vyšší mzdy?
My platy zvyšujeme, koneckonců dneska to dělají víceméně všichni a tlak na růst mezd se očekává i v příštím roce. Nárůst platů však musí být ekonomicky podložený a zajištěný na straně výnosů. Z druhé strany od obchodních partnerů je zase obrovský tlak na cenu výrobků.
Zpátky k výrobkům - dopadají na sortiment trendy ve výživě?
Rozhodně. Teď se třeba projevuje trend veganských výrobků. Tím, že jsme menší a flexibilní, máme jediní na trhu dresingy, kde nejsou živočišné látky. Trend veganských výrobků je jednoznačný, byť objemy výroby zatím nejsou velké. Pak samozřejmě existuje trend zdravého životního stylu, který představují jednak biovýrobky, jednak potraviny s nižším obsahem kalorií. Bio teď podle našeho názoru trochu opadlo, ale na Západě zaznívají signály, že se zájem o ně vrací. Co se kalorií týče, zařadili jsme kečup se sníženým obsahem cukru, máme výrobky se sníženým obsahem tuku – například u majonéz je množství odstupňované a existují ultralehké majonézy. Ale aktuálním trendem jsou výrobky pro vegany.
Jak novinky v sortimentu vlastně vznikají? Je po nich poptávka, nebo má někdo nápad a na trhu se pak ověřuje?
Vlastě oboje. Buď nabízíme věci, o nichž se dozvíme třeba ze světa, nebo ten požadavek přijde z trhu a my produkt vyvineme. Máme na to vývojové oddělení.
Vývojové oddělení je české, nebo si ho ponechala mateřská rakouská firma?
Je česko-rakouské. Vývoj je často společný. Ale zajímavé je, že v každé zemi jsou trochu jiné chutě. Rakušané mají například tatarku malinko kyselejší, než je zvykem u nás. Dresingy jsou také víc do kysela, my to musíme mít více zakulacené sladkostí. Spak existuje v Rakousku od roku 1935, takže zkušenosti mají obrovské. Mimochodem - původní závod firmy Spak nedaleko Vídně, který vyrábí podobný sortiment jako my pro rakouský trh, je dnes mnohem menší než my, má zhruba 20 až 30 zaměstnanců.


description: Blanensko – Přes tři sta sedmdesát pět milionů korun. Zhruba s tolika penězi budou v příštím roce hospodařit Blanenští. Ty největší investice plánuje…

title: Investice v roce 2017: města rozšíří školky, na Zborovce přibude míst pro auta

maintext:
Blanensko – Přes tři sta sedmdesát pět milionů korun. Zhruba s tolika penězi budou v příštím roce hospodařit Blanenští. Ty největší investice plánuje město zaplatit pomocí dotací. Jako například výměnu technologie chlazení na zimním stadionu a vybudování sněžné jámy.
Opravy sídliště Zborovce rozdělí město přibližně do pěti etap. První za zhruba deset milionů korun má přijít na řadu příští rok. Zástupci města počítají s třiceti novými parkovacími místy, opraveným hřištěm a chodníky. Foto: Vizualizace: město Blansko
Investice podle místostarosty Jiřího Crhy přijde na osmatřicet milionů korun. „Z odpadního tepla, které při chlazení ledové plochy vznikne, budeme rozpouštět zbytky ledu ve sněžné jámě, ale také vytápět kabiny a ohřívat vodu ve sprchách," upřesnil Crha. Dotace ze státního fondu životního prostředí má pokrýt až pětaosmdesát procent nákladů.
DALŠÍ SÍDLIŠTĚ
Blanenští již před časem opravili sídliště Písečná a Sever a příští rok přijde na řadu sídliště Zborovce, kde je zhruba tisícovka bytů. S první etapou prací za deset milionů korun má městu pomoci dotace z ministerstva pro místní rozvoj. Tamní obyvatelé se mohou těšit asi na třicet nových parkovacích míst, chodníky, opravená hřiště či více zeleně. Například jedna z obyvatelek sídliště Pavla Kašparová si však myslí, že plánovaná rekonstrukce nic zásadního nepřinese. „Byla jsem na besedě, která se oprav týkala, a mnoho věcí se tady nezmění. Počet parkovacích míst je na sídlišti katastrofální a přibude jich málo. Město by mělo něco dělat i se silnicí u plynárny, která je úzká a nebezpečná. Před časem nám tady vysázeli sakury, které se sem příliš nehodí. Uschly a opadává z nich suché listí," zhodnotila Kašparová.
Na deset milionů korun přijde oprava zchátralé ubytovny na Sportovním ostrově Ludvíka Daňka, kde bydlí převážně sociálně slabí lidé. Město ji chce přebudovat na zázemí pro sportovní oddíly. „Budou tam klubovny pro oddíly, kanceláře pro zástupce České unie sportu a také zaměstnance Služeb Blansko. V prostorách ubytovny vznikne i zasedací místnost pro různá školení trenérů a jednání. Ubytovna tohoto typu na sportoviště podle mě nepatří. Sice přijdeme o peníze z nájemného, ale na prvním místě je pro nás zázemí pro sportovce," sdělil jednatel Služeb Blansko Jiří Charvát.
Rozpočet Boskovic pro příští rok bude schodkový. Počítá s kompletním utracením naspořených peněz ve výši pětašedesáti milionů korun. „Příjmy jsou ve výši přes 293 milionů korun a výdaje ve výši přes 358 milionů. Schodek ve výši 65 milionů korun je krytý přebytkem hospodaření z minulých let," uvedla vedoucí boskovického finančního odboru Dana Baláčová.
Boskovičtí rozšíří mateřskou školu na ulici Bílkova za šestadvacet milionů korun. Ve dvou nových třídách po osmadvaceti dětech bude místo i pro ty od dvou let. „Reagujeme na to, že se maminky chtějí do zaměstnání vracet dříve," uvedla starostka Boskovic Hana Nedomová. Město také počítá s dokončením opravy hlediště letního kina za deset milionů korun. Rekonstrukce za miliony korun se dočkají ulice Tyršova, Legionářská a Štefánikova.
OPĚRNÁ ZEĎ I RADNICE
Letovičtí plánují podle vedoucí finančního odboru Lucie Bouskové opravit opěrnou zeď, kolem které vede cesta k zámku. Za šestnáct milionů korun. „Byl tam zákaz vjezdu, a kdybychom to neřešili včas, mohla by se zřítit. Čtrnáct milionů bude stát oprava vnitřních prostor radnice. Půjde o kompletní přestavbu, vstup do budovy bude bezbariérový," přiblížila Bousková.
Také Olešničtí rozšíří mateřskou školu. Přibude tam jednadvacet míst a prostory budou modernější. „Přijde to na čtrnáct milionů korun a devadesát procent nákladů nám pokryje dotace z Integrovaného regionálního operačního programu. O letních prázdninách necháme opravit podlahy, vytápění či stropy. Půjde o kompletní obnovu interiérů včetně hudebních nástrojů či talířů," přiblížil starosta Olešnice Zdeněk Peša.
Kunštátští chtějí například v místní části Újezd postavit multifunkční hřiště za čtrnáct milionů korun. Pokud tedy město podle starosty Zdeňka Wettera získá dotaci z ministerstva školství. Ve Velkých Opatovicích plánují mimo jiné opravit stávající a vybudovat nová parkovací místa za více než jeden a půl milionu korun.


description: Boskovice – Zájem lidí se středními příjmy o cenově dostupné bydlení v Boskovicích roste. Vedení města jim chce vyhovět v lokalitě za nemocnicí. Pozemky…

title: Boskovice chtějí nabídnout mladým rodinám cenově dostupné bydlení. Za nemocnicí


description: Sebranice – Venkovní odvlhčení, zajištěná statika budovy, opravená střecha presbytáře a také omítky. Tyto úpravy v posledních letech prodělal farní kostel…

title: Oprava kostela v Sebranicích bude stát ještě miliony. Nejdráž vyjde obnova báně


description: Blansko – Balení dárků, příprava štědrovečerní večere, rozsvěcování stromečku. A také pouštění kapříků na svobodu nebo výlet do lesa s pamlsky pro…

title: Vánoce očima dětí ze základní umělecké školy? Stromky, kapří a dárky pro všechny


description: Blanensko – Nesem vám noviny, Narodil se Kristus Pán, Půjdem spolu do Betléma, Veselé vánoční hody, Pásli ovce valaši, Vánoce, Vánoce přicházejí. Tyto a…

title: Vánoční koledy si na Blanensku zazpívala asi tisícovka lidí. Na dvanácti místech

maintext:
Blanensko – Nesem vám noviny, Narodil se Kristus Pán, Půjdem spolu do Betléma, Veselé vánoční hody, Pásli ovce valaši, Vánoce, Vánoce přicházejí. Tyto a někde i další koledy zněly ve středu večer na dvanácti místech Blanenska. Stovky lidí se tak připojily k tradiční akci regionálního Deníku Česko zpívá koledy. V celé republice se zpívalo na téměř osmi stovkách míst.
Například ve Skalici nad Svitavou si akci zpestřili ještě malováním vánočních přání, která po zpívání koled společně vypustili na lampionech štěstí. „Chtěli jsme akci zatraktivnit pro děti. Ujalo se to. Bylo vidět, že je to hodně baví, lampiony vypouštěli společně s rodiči," řekla za pořadatele Eva Janošková.
Poprvé koledy zpívali v Lipůvce. Akci pořádal tamní klub seniorů. „Pod vánočním stromem se nás sešlo přesně třiašedesát. Ke zpívání nám hrál harmonikář a na závěr zahrál dvanáctiletý chlapec na trubku. Bylo to moc hezké," zhodnotil za pořadatele Břetislav Svánovský.
PUNČ I SVAŘÁK
Premiéru měla akce Česko zpívá koledy také v Doubravici nad Svitavou. Organizace se ujaly členky tamní pobočky Českého červeného kříže, které připravily i horký punč, čaj, svařené víno a štrúdl. K vánočnímu stromu přišlo kolem sto čtyřiceti velkých i malých zpěváků. Na klávesy je doprovodil místní varhaník Pavel Plhoň. „Bylo to příjemné, napoprvé to vyšlo moc hezky. Po zpívání jsme ještě postáli a popovídali si," uvedla za organizátory Ilona Kouřilová.
Kde se na Blanensku zpívaly koledy s regionálním Deníkem:
Blansko, Boskovice, Adamov, Jedovnice, Křtiny, Suchý, Skalice nad Svitavou, Doubravice nad Svitavou, Svitávka, Lipůvka, Černá Hora, Klepačov
Adamovští zpívali koledy s Deníkem už potřetí. Na terase před tamním kulturním domem si příjemnou předvánoční atmosféru a setkání s přáteli užilo asi osmdesát lidí. „Bylo to fajn. Sice jsem měl při hraní na kytaru ztuhlé ruce, ale to nevadí, že to nebylo zcela čistě zahráno. O to přece vůbec nešlo. Příchozí si s námi zazpívali, popřáli si pěkné svátky a to je hlavní," řekl František Novák z adamovského kroužku Zpívání pro radost, který vybrané koledy nacvičil a zazpíval.
Báječná atmosféra panovala i v nedalekém Klepačově, kde na loučemi osvětlené nádvoří Centra Velan přišlo zhruba šedesát lidí. „Moc se mi to líbilo a příští rok přijdu zas. Koledy orámoval poprašek sněhu a nálada byla super předvánoční. Užil jsem si to mnohem víc než nedávné rozsvěcení vánočního stromu. Tam se člověk musel prodírat přes stánky trhovců a to nemá podle mě s Vánocemi nic společného," uvedl jeden z místních Vladimír Vaněk.
V Blansku na Rožmitálově ulici příchozím zpíval sbor Martini Band. Se zpěváky si notovala například Veronika Němcová ze Spešova. „Byli jsme zde i vloni a moc se nám to líbilo. Je to krásná myšlenka a příležitost navození vánoční atmosféry," řekla žena.
Sváteční atmosféra zavládla i na Masarykově náměstí v Boskovicích, kde se sešlo asi sto padesát lidí. Na akci zavítala například Marta Hájková z Boskovic se svými kamarádkami Evou a Marcelou. „Na náměstí chodím zpívat koledy od začátku, jsem tady tedy už popáté. Je tu pokaždé úžasná atmosféra. Nejvíc se mi na tom líbí to, že lidé v celém Česku zpívají koledy v jednu hodinu. To je na tom to nejkrásnější. Kolikrát mám z toho husí kůži," zhodnotila žena.
Celkem na Blanensku zpívalo nejméně jeden tisíc lidí.


description: Jižní Morava – Přípravy na Vánoce některým Jihomoravanům znepříjemňuje stále trvající žloutenková epidemie. Za poslední týden přibylo v kraji dalších osm…

title: Žloutenková epidemie řádí i před Vánoci. Hlavně v rodinách


description: Blansko – Pozemky nesměníme. Kasino ve výškové budově nechceme. Postoj blanenského zastupitelstva k firmě LL Holding se nezměnil ani po roce. Tehdy…

title: Blanenští zastupitelé řekli znovu ne kasinu ve výškové budově

maintext:
Blansko – Pozemky nesměníme. Kasino ve výškové budově nechceme. Postoj blanenského zastupitelstva k firmě LL Holding se nezměnil ani po roce. Tehdy zastupitelé zamítli společnosti udělit výjimku z vyhlášky, která ve městě zakazuje hazard. Na provoz kasina ve výškové budově na Wanklově náměstí, kterou firma vlastní. Dům je už několik let z velké části opuštěný a chátrá.
Výšková budova na okraji blanenského Wanklova náměstí. Ilustrační foto.Foto: DENÍK/Jan Charvát
LL Holding před časem poslala na město další žádost. Chtěla s Blanskem směnit pozemky o výměře přes tisíc metrů čtverečních za pozemek pod výškovou budovou. Právě ten patří městu a firma ho má v pronájmu. Výměnou nabízela plochy u Wanklova náměstí a v ulici Smetanova. Neuspěla však ani podruhé. „Náš postoj se nemění. Hazard ve městě prostě nechceme. Máme to v programovém prohlášení," řekl před hlasováním zastupitelů starosta města Blanska Ivo Polák. Zastupitelé nakonec směnu pozemků neschválili. Proti bylo všech čtyřiadvacet přítomných.
Velkou část desetipatrové stavby koupila LL Holding od města před osmi lety a měla s ní velké plány. V takzvaném ABCentru měly být byty, kancelářské prostory, restaurace, obchody a plocha pro parkování. Za sto až dvě stě milionů korun. Vše je zatím jen na papíře.
Vyhláška o zákazu hazardu udělala společnosti čáru přes rozpočet. Návštěvníci ABCentra totiž ve výškové budově měli utrácet i za něj. V luxusním kasinu. „Když společnost LL Holding žádala o udělení výjimky, uvedla, že vyhláška ohrozila její projekt a znehodnotila jeho návratnost. My jsme ve městě hazard zakázali plošně a výjimky dávat nemůžeme. Navíc současná koalice má ve svém programu jednoznačně stop hazardu ve městě," poznamenal blanenský místostarosta Jiří Crha.
Jednatel společnosti LL Holding Pavel Liška Blanenskému deníku Rovnost před časem řekl, že v kasinu měla být živá ruleta, pokerové stoly a videoloterijní terminály. Mělo se jednat o zábavní centrum v rakouském stylu s luxusním kasinem. Se vstupem jen na občanský průkaz. „Tak bychom využili část desetipatrové budovy. Otevření kasina bylo pro projekt ABCentra z našeho pohledu klíčové. Potřebujeme, aby se nám investice do výstavby vrátila. S byty a kancelářemi počítáme také. Jenže Blansko není Brno nebo Praha. Tam je realitní trh o něčem jiném. Poptávka po bytech tady prostě teď není podle našich představ," řekl tehdy Liška.
Pozemek pod výškovou budovou je z pozice města klíčovou pojistkou. Prodá ho, až bude ABCentrum hotové. To už přitom mělo dávno stát. Vše ale zdrželo přejmenování společnosti investora a průtahy s nákupy pozemků.
Další páky na investora, jak v tuto chvíli projekt urychlit, však město nemá. „Sankce jsme nemohli uplatnit, protože investor prokázal, že zdržení projektu nezavinil. Jednalo se o průtahy s nákupem a převodem chybějících pozemků od soudu. Ještě by do toho mohl vstoupit stavební úřad, kdyby budova byla v havarijním stavu. Ale to podle mých informací není," dodal Crha.
Budova byla postavena v roce 1972. „Do přízemí se tehdy přestěhovala Česká státní spořitelna, kadeřnictví komunálních služeb Lybar a vzorková prodejna Univy. Vchod byl z Wanklova náměstí. Deset podlaží budovy využívaly různé úřady a organizace. V roce 1987 byly do přízemí budovy umístěny také kanceláře Čedoku," řekl Pavel Svoboda, který se dlouhodobě zabývá historií Blanska. V budově sídlil také Okresní soud Blansko a finanční úřad.


description: Lysice – Ještě před koncem letošního roku začali Lysičtí s opravou budovy radnice na Horním náměstí. Po úpravách bude například bezpečnější chůze po…

title: Lysičtí opravují radnici. Bude mít čekárnu i bezpečnější schodiště


description: Boskovice /FOTOGALERIE, VIDEO/ – Kam vyrazit s rodinou na Štědrý den hodinu před polednem? Setkat se s přáteli, popřát si klidné svátky, pohodu do nového…

maintext:
Polévka na náměstí chutnala. Boskovičtí vybrali na charitu přes 70 tisíc
Boskovice /FOTOGALERIE, VIDEO/ – Kam vyrazit s rodinou na Štědrý den hodinu před polednem? Setkat se s přáteli, popřát si klidné svátky, pohodu do nového roku a ještě přispět na dobrou věc? Na to mají Boskovičtí už dvaadvacet let jednoduchou odpověď. Na Masarykově náměstí se v tuto dobu totiž podává Polévka pro chudé i bohaté, při které lidé přispívají na charitativní účely. Letos organizátoři ze stacionářů Betany a Emanuel navařili asi tři sta litrů hrstkové polévky. Vybrali za ni více než 73 tisíc korun.
dnes 11:24 SDÍLEJ:
Fotogalerie 23 fotografií Boskovičtí na Štědrý den nalévali tradiční Polévku pro chudé i bohaté. Polévku servírovali také v Letovicích nebo na blanenském zámku.Foto: DENÍK/Jan Charvát, Petr Švancara, Luboš Sušil
Na misku teplé polévky v sobotu přišla i Denisa Krátká z Boskovic. S sebou si domů odnesla v malé lucerničce také betlémské světlo. To na náměstí přinesli boskovičtí skauti z oddílu Nibowaka. „Co jsem se do Boskovic přistěhovala, tak na tuto akci chodím. Polévka mi moc chutnala. Je zde fajn vánoční atmosféra, milí lidé. Člověk se vidí se známými a ještě přispěje na dobročinné účely," usmívala se v sobotu před polednem šestadvacetiletá dívka. Vánoční koledy si s dechovkou Boskověnkou pobrukovali před boskovickou radnicí také manželé Karlíkovi z Otrokovic. „Jsme tady poprvé a moc se nám tu líbí. Udělali jsme si výlet za příbuznými. Máme s sebou i vnučku Adélku. Je fajn, že někdo něco takového zorganizuje, tradice se drží a na Štědrý den se na náměstí pravidelně setkává tolik lidí," dodal Vojtěch Karlík. Polévku pro chudé i bohaté organizovala jednadvacet let boskovická restaurace Makkabi, ta ale letos na jaře ukončila svůj provoz. O polévku zájemci přesto nepřišli. „Nechtěli jsme, aby tato dlouholetá tradice padla. Přidali se další pomocníci. Především lidé z boskovických charitních stacionářů Betany a Emanuel. Je to symbolické, protože právě tato zařízení dostala finanční podporu v prvních dvou ročnících akce. Myslím si, že lidé se zde baví, usmívají se, přejí si pěkné svátky. A to je vedle dobročinnosti další smysl této akce," řekl za organizátory Rudolf Burgr. Návštěvníci za polévku letos darovali přes třiasedmdesát tisíc korun. Celkem už Boskovičtí za dvaadvacet ročníků vybrali částku 824 tisíc. „Komu peníze předáme letos, ještě nevíme. Zatím sbíráme tipy. V minulosti to byly zdravotně hendikepované děti nebo příspěvek dostaly matky v azylovém domu. Aby děti mohly chodit do kroužků nebo jet na tábor," upřesnil Burgr. Podle něj inspirovala před lety organizátory Polévky pro chudé i bohaté návštěva skotského Glasgowa, kde o půlnoci místní rozdávali jídlo bezdomovcům. Na Blanensku má boskovická sbírka odezvu také v Letovicích, kde se Polévka pro chudé i bohaté servírovala na Štědrý den už poosmé. Polévku nalévali také ve Lhotě Rapotině nebo na blanenském zámku.
Autor: Jan Charvát


description: Lysice – Koryto potoka protékajícího Lysicemi bylo zanesené různými usazeninami. Sice kvůli tomu přímo nehrozilo, že by městys postihla povodeň, přesto se…

title: Hrozba povodní? Jen prevence. V Lysicích čistí zanesené koryto potoka

maintext:
Lysice – Koryto potoka protékajícího Lysicemi bylo zanesené různými usazeninami. Sice kvůli tomu přímo nehrozilo, že by městys postihla povodeň, přesto se ho správce rozhodl vyčistit. Práce začaly letos na podzim a budou pokračovat v příštím roce.
Ilustrační foto.Foto: DENÍK/Jan Charvát
O potok se starají Lesy České republiky. „Na náš podnět provedli pracovníci odboru tvorby a ochrany životního prostředí Městského úřadu v Boskovicích povodňovou prohlídku. Ukázalo se, že potok má sníženou kapacitu profilu. Koryto bylo zanesené sedimentem. Pracovníci také odhalili poškozené opevnění opěrných zídek prahů a pasů říčky," informovala mluvčí Lesů České republiky Eva Jouklová.
PREVENTIVNÍ ÚPRAVY
Podle ní však situace nebyla tak vážná, že by kvůli zanesení potoka v obci hrozily povodně. „Jedná se spíše o prevenci," doplnil k tomu starosta městyse Lysice Pavel Dvořáček.
Zatím je pročištěné koryto potoka a odstraněné a odvezené nánosy usazenin. Na zimu práce ustaly, ale znovu začnou hned, jakmile to počasí opět dovolí. „Předpokládáme, že to bude koncem února nebo v březnu. Vše by mělo být hotové v polovině května příštího roku," dodala Jouklová.
V plánu jsou ještě betonářské práce na pasech, přizdívkách a opěrných zdech nebo také opravy spárování zdí. Na závěr koryto dočistí. Jeho kapacita pak bude větší než dosud.
Údržba potoka v Lysicích přijde téměř na dva a čtvrt milionu korun včetně projektu. Necelý milion Lesy České republiky získaly na dotacích.
KATEŘINA ŠTEFKOVÁ


description: Blansko – „Děti, víte, proč tu ještě není Ježíšek?" ptá se průvodce v blanenském kostele svatého Martina u tamního betléma. „Protože se narodí až na…

title: OBRAZEM: Ježíšek se v jesličkách narodí na Štědrý den


description: Blansko /FOTOGALERIE/ – Třiatřicet centimetrů a jedenatřicet kilogramů. To jsou míry kovového zvonu, který ve čtvrtek dopoledne na požární stanici…

title: Hasiči v Blansku mají nový zvon Florián a zásahové auto. Požehnal jim páter

maintext:
Blansko /FOTOGALERIE/ – Třiatřicet centimetrů a jedenatřicet kilogramů. To jsou míry kovového zvonu, který ve čtvrtek dopoledne na požární stanici slavnostně odhalili blanenští hasiči. Pojmenovali ho po svém patronovi svatém Floriánovi.
Třiatřicet centimetrů a pětatřicet kilogramů. To jsou míry kovového zvonu, který ve čtvrtek dopoledne na požární stanici slavnostně odhalili blanenští hasiči. Pojmenovali ho po svém patronovi svatém Floriánovi.Foto: DENÍK/Jan Charvát
Na plášti zvonu je několik symbolů. „Jedním z nich je znak hasičského záchranného sboru a na zadní části je také vyobrazené naše první zásahové vozidlo. Zvon se na stanicích v minulosti používal při vyhlašování poplachů. My ho budeme mít jako symbol. V dnešní době se pomalu vytrácí vzájemná úcta, respekt k dovednostem druhého a nezištná pomoc. Zvon by měl symbolizovat to, že tady všichni táhneme za jeden provaz," řekl vedoucí územního odboru Blansko Martin Oujezský. Zvon si Blanenští nechali vyrobit v Brodku u Přerova a ve čtvrtek mu požehnal páter Rostislav Novotný, stejně jako nové zásahové cisterně s automatickou převodovkou.


title: Ceny energií na jižní Moravě: za pět let klesly, plyn dokonce až o třetinu

maintext:
Jižní Morava – Ceny elektřiny i plynu ve srovnání s rokem 2012 klesly. Podle analytiků za to může propad na světových trzích nebo regulace.
Ilustrační fotoFoto: Deník.cz
Jihomoravané platí za energie rok od roku méně. Za posledních pět let klesly ceny elektřiny o pětinu a plynu o třetinu. Alespoň podle ceníků největších distributorů. Naopak stoupala cena za vodné a stočné.
U plynu mohou přitom zákazníci čekat další snížení cen už příští rok. „Ceny snižujeme už od roku 2013 a další zlevnění o asi čtyři procenta plánujeme na únor roku 2017. Nejvíce za to může pokles cen na světových burzách," vysvětlil za společnost Innogy, známou dříve jako RWE, Pavel Grochál.
Podobný důvod za snížením cen vidí také hlavní analytik srovnávacího serveru Ušetřeno.cz Tomáš Suchý. „Hlavní slovo u stanovování cen má ovšem Energetický regulační úřad, který u elektřiny určuje polovinu ceny a u plynu pětinu. Právě u něj za poslední čtyři roky zvýšil regulovanou část ceny o třetinu. Vykompenzovaly to ovšem klesající ceny na trzích," zhodnotil vývoj analytik Suchý. Podle něj se především u plynu vyplatí sledovat nabídky alternativních distributorů, které se často velmi liší.
Hlouběji budou muset do kapsy sáhnout příští rok při platbách za vodu Brňané. Zatímco ještě v roce 2012 platili za vodné a stočné čtyřiašedesát korun za kubický metr vody, příští rok to bude pětasedmdesát.
Zato ve Vyškově nezdražují tamní vodárny vůbec a ve Znojmě jen o korunu na vodném. Podle starosty Znojma a šéfa vodárenského svazku Vlastimila Gabrhela je to výsledek dobrého hospodaření. „Snažili jsme se co nejvíce snížit dopad na spotřebitele tak velké stavby, jakou byla modernizace úpravny vody. I když opozice před volbami strašila zdražováním o třicet a víc procent, daří se nám přesvědčit různá ministerstva, abychom na těchto cenách mohli zůstat, a věřím, že tomu tak bude i nadále," argumentoval starosta.
Díky úsporám a lepšímu hospodaření se od příštího roku sníží také ceny za teplo Brňanům, kteří ho odebírají od Tepláren Brno. „Tím nejdůležitějším, co nám umožnilo ceny snížit, byl i přechod z parovodů na horkovody a investice do moderních kotlových jednotek. Nahrávaly nám i klesající ceny plynu, ty by ale samy o sobě nestačily," vyložil před časem důvody ředitel Petr Fajmon.


description: Blansko – Blanenští zastupitelé schválili další směnu pozemků města za soukromé v části Staré Blansko. V této lokalitě chce radnice ve spolupráci s krajem…

title: Blansko mění pozemky kvůli mostu na Staré Blansko. Jedná ještě s osmi majiteli


description: Blansko /FOTOGALERIE/ – Uprostřed léta není u zatopeného lomu na okraji Blanska k hnutí. Průzračná voda láká k osvěžení stovky lidí. Ale týden před…

title: Otužilci si zaplavali v zatopeném lomu v Blansku. Je už napůl zamrzlý

maintext:
Blansko /FOTOGALERIE/ – Uprostřed léta není u zatopeného lomu na okraji Blanska k hnutí. Průzračná voda láká k osvěžení stovky lidí. Ale týden před Štědrým dnem? Co se tam na břehu převléká za blázny do plavek? Dva kolemjdoucí pejskaři si v neděli o půl jedenácté dopoledne poťukávají na čelo. Půlka lomu je totiž pod ledovým škraloupem a mrzne. „Hej Andreji, jdeš nějak na lehko, není ti zima?" vítá muž ve sportovním dalšího příchozího. „Já se pořádně oblékám až od mínus dvaceti," hlásí Andrej Dzuba ze Šošůvky.
Parta otužilců z Blanska a okolí si do lomu přišla popřát příjemné vánoční svátky a zároveň si zaplavat. Stejně jako v přechozích letech před Vánocemi. Do vody se ponořila i jedna žena. „Někteří z nás závodí v zimním plavání, jiní se otužují jen tak pro radost a zdravý životní styl. Do lomu chodíme plavat pravidelně celý rok. Sezona začíná v říjnu plaváním u Punkevních jeskyní. Otužování je prima věc pro zdraví, ale musí se dělat postupně a tělo na něj připravit," říká Dzuba.
V napůl zamrzlém lomu si v neděli několik minut zaplaval také Jan Nečas z Blanska. „S otužováním jsem začal nedávno. Přivedli mě k němu kamarádi. Pro mě to není recese, ale chci udělat něco pro své zdraví," usmívá se Nečas.
I trénovaní borci vydrželi v ledové vodě jen chvíli. Měla lehce přes jeden stupeň. „Já si tady byl zaplavat v týdnu. Dnes raději zůstanu na břehu. Narodil se mi totiž vnuk, tak jsme ho trochu zapíjeli a ještě to cítím," směje se další z party otužilců Jan Šmerda z Blanska.
Otužilecká show a přehlídka bizarních plavidel bude v lomu také na Štědrý den. S koncem roku se tam přijdou rozloučit běžci, horolezci a vyznavači outdooru, co se pohybují kolem cestovatelského festivalu Rajbas. Na Štěpána se do ledové vody ponoří i členové otužileckého klubu Stalagnát v rybníku v Ostrově u Macochy. Při druhém ročníku Štěpánské koupačky. Tradiční podnikem je také akce ve Stvolové. Tam se v řece Svitavě plave na Silvestra.


description: Blanensko /FOTOGALERIE/ – Většina obvyklých prodejců v pondělí začala na Blanensku prodávat kapry na štědrovečerní stůl. Někteří nabízejí i jiné druhy ryb…

title: Na Blanensku začal prodej kaprů. K mání jsou i sumci či štiky

maintext:
Blanensko /FOTOGALERIE/ – Většina obvyklých prodejců v pondělí začala na Blanensku prodávat kapry na štědrovečerní stůl. Někteří nabízejí i jiné druhy ryb. Ceny jsou stejné nebo jen mírně vyšší jako loni. Ryby budou k dostání až do pátku.
Kapry i pstruhy tradičně nabízejí rybáři v sádkách v blanenském Sloupečníku. Tam je pravidelně kupuje například Radim Kříž z Bořitova. „Bereme tam každý rok kapra. Vždy je chutný, jsme spokojení," řekl muž. Letos mohou zájemci o ryby ze Sloupečníku vybírat každý den od devíti do šestnácti hodin, a to až do vyprodání zásob. „Máme skoro třicet metráků kaprů. Ceny zůstávají stejné jako vloni – dvaadevadesát korun za kilo kapra, sto padesát korun za pstruha," uvedl za rybáře Miroslav Odehnal. Kapři jsou podle něj chutní proto, že je o ně dobře postaráno. „Plavou v průtočných sádkách, kde netrpí nedostatkem kyslíku. Mají tudíž dostatek pohybu a nejsou stresováni," dodal Odehnal. Rybu tam zájemcům zabijí i vykuchají.
V Jedovnicích budou letos prodávat pouze kapry, kteří pocházejí z tamního rybníka Olšovec. „O jiné ryby tu není moc velký zájem, zato po kaprech je velká poptávka," řekl za tamní rybáře Josef Kocman. Kilo kapra z Jedovnic přijde na zhruba devadesát korun.
V pondělí začal ryby prodávat i Jan Vladík v Doubravici nad Svitavou. „Kapři stojí osmaosmdesát korun, amuři o deset korun více, sumec nebo štika přijdou na dvě stě dvacet a tolstolobik pak na osmašedesát korun za kilo," vyjmenoval Vladík.
Ryby se dají pořídit také u supermarketů. U Kauflandu a Lidlu v Blansku jsou od začátku týdne prodejci z Krabospolu. Kapry prodávají i v Boskovicích a Letovicích. „Ceny zůstávají prakticky stejné jako vloni, jen nepatrně jsme zdražili," informoval obchodní zástupce firmy Krabospol Bohumil Krajíček.
Komu se nechce vydat do zimy a pak nosit živou či zabitou rybu v igelitce, může si ji objednat i přes internet. Třeba na stránkách společnosti Tesco. Zájemci jednoduše vyberou druh ryby, požadovanou hmotnost a šup s ní do košíku. V informacích o kupovaném zboží mimo jiné najdou i původ, způsob produkce nebo také návod na přípravu a použití.
Přestože je nabídka bohatá, najdou se i zloději ryb. V Bukovince nedávno někdo ukradl ze soukromého rybníka vedle rekreační chaty hned třicet ryb. Kromě tří desítek kaprů sebral také dva okrasné. Svou krádeží způsobil majiteli rybníka nejméně desetitisícovou škodu. „Od té doby však nebyla v celém kraji hlášena žádná další podobná krádež," uvedl policejní mluvčí Bohumil Malášek.
KATEŘINA ŠTEFKOVÁ


description: Kunštát – Vedle zámku v Kunštátě se nachází nejstarší dochovaný psí hřbitov ve střední Evropě. Na náhrobcích jsou napsána jména zvířat a rok jejich úmrtí.…

title: Restaurátoři odvezli náhrobky z psího hřbitova v Kunštátě. Vrátí je na jaře


description: Vanovice, Světlá /REPORTÁŽ/ – Lidé v hloučku u budovy záložny ve Vanovicích v neděli kolem jedenácté hodiny netrpělivě vyhlížejí autobus. „Už jedou,"…

title: Muzikanti z dechového orchestru Malá Haná objížděli vesnice a koledovali

maintext:
Vanovice, Světlá /REPORTÁŽ/ – Lidé v hloučku u budovy záložny ve Vanovicích v neděli kolem jedenácté hodiny netrpělivě vyhlížejí autobus. „Už jedou," ozývá se. Vzápětí se z autobusu hrne více než dvacítka muzikantů. Členové dechového orchestru Malá Haná přijeli na tradiční předvánoční koledování.
Začali ráno v Moravské Třebové a Vanovice jsou jejich třetí zastávkou. „Děkujeme zase po roce za pozvání k vám do obce. A kdo chce zpívat, ať zpívá s námi," vítá publikum vedoucí orchestru Jiří Palán.
A už znějí známé koledy Nesem vám noviny či Narodil se Kristus Pán. Hlavně děti se pohupují do rytmu, dospělí po každé písničce tleskají a házejí dobrovolné příspěvky do připraveného kufříku. „Děkujeme za ně a slibujeme, že ještě dnes to všechno utratíme," směje se Palán.
Koledování ve Vanovicích si nenechala ujít například Alena Javůrková, která přišla s tříletou dcerkou Eliškou. „Mám ráda Vánoce, koledy, sama zpívám ve sboru v Jevíčku. Moc se mi zde líbí, sešlo se dost lidí. Užívá si to i dcera," je spokojená žena. Malého syna vzala na koledování také Jana Palánová. „Chodíme každý rok, vždycky to vyjde tak, že jdeme na besídku do kostela a cestou zpět si poslechneme muzikanty při koledování. Navodí to vánoční atmosféru, je to moc hezká tradice. Mám pocit, že chodí každým rokem více lidí," říká Jana Palánová.
Další štací muzikantů je Světlá. Tam vyhrávají před kapličkou. Lidí přišlo ještě víc než ve Vanovicích. Připravený vánoční punč mizí hodně rychle. „Poslední čtyři porce pro největší borce," vyvolává Jiří Griga, který punč vaří každý rok. A hned se podělí o recept. „Červené víno, džus, čaj, rum, skořice, hřebíček, to se svaří na sedmdesát stupňů. A pak přidáme hrozinky v rumu, višně v rumu a citron. Bylo toho přes deset litrů. Ale přišlo hodně lidí, příště musím uvařit patnáct," má jasno muž.
Na akci nechybí ani světelský kronikář Jiří Biberle. „Dřív se chodilo zpívat k jesličkám. Toto je novodobá tradice, ale moc pěkná, ujala se. Lidé se sejdou, poslechnou koledy, je i legrace. Pomáhá to, aby vesnice držela pohromadě," hodnotí kronikář.
Akci si užívají i muzikanti, i když v teplotách kolem nuly některým mrznou ruce. „Ohřejeme se vždycky v autobuse. Já koleduji asi počtvrté a vždycky se těším, baví mě to," říká Jan Haas, který hraje na pozoun. Podle Jiřího Palána letošní počasí vyšlo skvěle. Neprší, nesněží, nefouká. „Ale my hrajeme i v mrazech nebo v dešti. Je to tradice, nemusíme už ani zkoušet, všichni to znají zpaměti," říká Palán. Od loňska členové soubor jezdí koledovat ve dvou skupinách, protože zastávek bylo tolik, že už to nezvládali. „My hrajeme na osmi místech. Skoro všude nám připraví nějaké občerstvení, takže už máme zpoždění," loučí se ve Světlé Palán. Zvon v kapličce právě odbíjí pravé poledne a muzikanti se přesouvají zase dál.


description: Sychotín /ANKETA/ – Když patnáctiletý Matěj Válek ze Sychotína na Blanensku onemocněl těžkou aplastickou anémií, neváhala jeho sestra Milena ani vteřinu a…

title: Hrdinové mezi námi: dívka zachránila svého bratra trpícího anémií


description: Boskovice – Dvě garáže v proluce na ulici Plačkova v Boskovicích nabízeli k odkupu jejich majitelé. Za sto padesát tisíc korun. Nacházejí se v městské…

title: Garáže v městské památkové zóně na prodej? Boskovická radnice nemá zájem

maintext:
Boskovice – Dvě garáže v proluce na ulici Plačkova v Boskovicích nabízeli k odkupu jejich majitelé. Za sto padesát tisíc korun. Nacházejí se v městské památkové zóně a stojí na městském pozemku. A podle zákona má vlastník parcely, na kterých se stavba nachází, předkupní právo. „Žádosti jsme posoudili a radě města doporučili nabídku odmítnout, protože město nemá v této lokalitě zpracovaný žádný záměr," uvedla vedoucí odboru správy majetku Gabriela Šmerdová.
Ilustrační foto.Foto: DENÍK/Lukáš Kaboň
To se ale nelíbí například zastupiteli Jiřímu Pevnému. „Sice to v přepočtu vychází na sedm a půl tisíce korun za metr čtvereční, ale proč to nevykoupit? Město vykupuje i pozemky v jiných lokalitách a toto je centrum. Ceny nemovitostí rostou, a pokud budou klesat, tak u garáží ceny stejně neklesají. Spíše bych se snažil vykoupit i tu třetí garáž, která tam je. A městu by se tím otevřel prostor pro nějakou stavbu," míní Pevný.
Také podle zastupitele Radka Mazáče jde o zajímavou lokalitu a byl by rád, kdyby se město jejím využitím dál zabývalo. „Konkrétní představu o řešení proluky zatím nemáme, ale budeme se tím zabývat," přislíbila starostka Boskovic Hana Nedomová.
Návrh na zastavění pozemku před časem městu předložil soukromý investor. „Chtěl tam postavit víceúčelový dvoupodlažní objekt. O dalším osudu této studie však nic nevíme," řekl vedoucí odboru rozvoje města a investic Petr Zouhar.
Místostarostka Jaromíra Vítková doplnila, že město nyní řeší proluku U Koupadel, kterou chce zastavět.


description: Blansko, Barcelona – Mnohanásobná rekordmanka v bazénovém i dálkovém plavání. Několikanásobná přemožitelka kanálu La Manche. Teď je z blanenské rodačky…

title: Hlaváčová jako dítě stopovala rodiče, kam dárky schovávají. Našla jich plnou loď

maintext:
Blansko, Barcelona – Mnohanásobná rekordmanka v bazénovém i dálkovém plavání. Několikanásobná přemožitelka kanálu La Manche. Teď je z blanenské rodačky Yvetty Hlaváčové Yvette Tulip. Léta už žije v zahraničí. Závodní plavání pověsila na hřebík a ve španělské Barceloně se naplno věnuje mateřským povinnostem. Má dva syny. Toma a Matta. Vánoce podle svých slov prožívá stejně intenzivně jako v dětství.
Mnohanásobná rekordmanka v bazénovém i dálkovém plavání, několikanásobná přemožitelka kanálu La Manche. Teď je z blanenské rodačky Yvetty Hlaváčové Yvette Tulip. Léta už žije v zahraničí. Závodní plavání pověsila na hřebík a naplno se věnuje rodině.Foto: Archiv Yvette Tulip
„To jsem měla svoji svatou trojici. Dárky, pohádky a cukroví. Teď když jsem dospělá a mám svoji rodinu, je to stejné. Tedy skoro. Jako dítě jsem dárky dostávala a nyní je především dávám. Dělat radost, to je to nejkrásnější v životě. A Vánoce jsou ta nejlepší příležitost. I když se snažím celoročně," usmívá se žena.
Vánočnímu stresu a shonu nepodléhá. „Vše svítí, voní, hrají koledy a krásná atmosféra na vás dýchá na každém kroku. Pro mě nejsou Vánoce stres, uklízení a pečení. Naopak. Vše mě baví mnohem více právě o Vánocích. I uklízení," dodává.
Nezapomenutelné pro ni byly svátky před čtyřmi lety, kdy se jí s manželem narodil v prosinci první syn Tom. „Přijeli jsme z porodnice a bylo to něco úžasného. První Štědrý den jako máma. Zdravé miminko doma. Poprvé jsme byli tři. Teď mám drobečky doma dva a každým rokem jsou Vánoce krásnější. Děti vnímavější, je v tom víc emocí," říká bývalá plavkyně.
Jako dítě měla největší radost, když pod stromečkem našla závodní kolo. A také když stopovala rodiče, kam dárky schovávají. „Jednou jsem týden před Štědrým dnem našla dárky u nás v garáži. Táta je schoval do lodě. Ale já je stejně našla. Vylezla jsem na naši dacii a měla dárky jako na dlani. Loď byla plná a bylo tam vše, co jsem si jen mohla přát. Tatínek jako vždy nešetřil," směje se.
Nikdo ji nerušil a měla tak čas si vše vyzkoušet a prohlédnout. „Byla jsem tam snad dvě hodiny a táta se pak hrozně divil, že pod stromečkem vše poznám i přes balicí papír. Připadala jsem si jako v ráji. Mávám ti, tati, a děkuji."


description: Jižní Morava /ANKETA/ - Štědrovečerní tabule se dá pojmout nejen klasicky. Na sváteční stůl se hodí i luxusní gurmánské pokrmy, stejně jako netradiční…

title: Štědrovečerní menu? Na stůl se hodí kaviár, rum nebo teplý bramborový salát


description: Blanensko - Tým redakce a inzertního oddělení Blanenského deníku Rovnost se stará o to, abyste si každý den mohli přečíst aktuální a zajímavé zprávy v…

title: Přejeme čtenářům, ať vplují do těch nejkrásnějších Vánoc


description: Boskovice, Letovice - Pojíst na Štědrý den k obědu dobrou polévku a ještě tím pomoct potřebným. Polévka pro chudé i bohaté se v sobotu už podvaadvacáté od…

title: Hektolitry hrstkové polévky na Štědrý den zahřejí i pomohou potřebným

maintext:
Boskovice, Letovice - Pojíst na Štědrý den k obědu dobrou polévku a ještě tím pomoct potřebným. Polévka pro chudé i bohaté se v sobotu už podvaadvacáté od jedenácti do dvanácti hodin uskuteční na Masarykově náměstí v Boskovicích. Od dvanácti hodin se bude polévka nalévat i v Letovicích. Dobrovolné příspěvky pomohou potřebným.
Rozdávání vánoční polévky v Boskovicích. Ilustrační foto.Foto: DENÍK/Jan Charvát
V Boskovicích letos poprvé nebude polévka pocházet z restaurace Makkabi, která letos ukončila provoz, ale ze stacionáře Betany. „Je to symbolické, protože právě na toto zařízení putovaly v roce 1995 a 1996 první peníze z akce," uvedl za organizátory Rudolf Burgr.
Kam pro polévku
- Kdy: sobota
- Kde: Boskovice od 11.00, Letovice od 12.00
- Za kolik: dobrovolný příspěvek
Pořadatelé navaří přes tři sta litrů hrstkové polévky. „V posledních letech vždy přišlo kolem tisícovky lidí. Stabilní jsou i příspěvky zúčastněných. Za posledních sedm let byl výtěžek pokaždé více než šedesát tisíc korun za jedinou hodinu. Loni padl absolutní rekord, a to 74 169 korun," uvedl Burgr.
I letos výtěžek poputuje na místní charitativní účely. „Kromě polévky si budou moci lidé odnést domů i duchovní symbol Vánoc v podobě světla z Betléma," dodal Burgr.
V Letovicích akci organizuje občanské sdružení PaLetA. Sto litrů polévky, taktéž hrstkové, dodá Hotel Dermot. I tam se lidé sejdou na Masarykově náměstí a budou si kromě polévky moct odnést betlémské světlo. „Příchozí si zazpívají koledy, doprovodí je živá kapela," uvedla za pořadatele Drahoslava Kráčmarová.
DALŠÍ VÁNOČNÍ AKCE
Vánoce na zámku
25. a 31. prosince od 10.00 do 16.00 Lysice, 26. až 28. prosince od 16.00 do 19.00 Boskovice
Lysický a boskovický zámek přivítají návštěvníky i o svátcích. V Lysicích je čeká prohlídka adventně a vánočně vyzdobených prostor s povídáním o zámeckých Vánocích. Mohou se také posilnit medovinou, zhlédnout různě nazdobené vánoční stromečky a zapojit se do adventní dílny v renesančním salonku vedle pokladny nebo si poslechnout vánoční koledy s živými muzikanty. V předzámčí bude k vidění výstava rozličně ztvárněných andělů v historickém i současném provedení, kam je vstupné dobrovolné.
Boskovický zámek láká na vánoční prohlídky v kostýmech. Předem je nutná rezervace.
Kde: zámky Lysice a Boskovice
Za kolik: 130 korun dospělí, 90 korun děti v Lysicích, 150 korun dospělí, 80 korun děti v Boskovicích
Silvestrovské promítání
31. prosince od 17.00
Poslední den v roce zve boskovické kino na tradiční silvestrovské promítání. To se ale letos neuskuteční na obvyklém místě v letním kině, nýbrž o kousek vedle. Kvůli rozsáhlým opravám kina se bude promítat u Zámeckého skleníku. „Je to netradiční a jde o menší plochu, ale věříme, že se tam všichni vejdeme," řekl vedoucí boskovického kina Tomáš Marvan. Ten očekává účast kolem jednoho tisíce lidí. Příchozí se mohou těšit na hodinové pásmo pohádek, kterých bude přibližně deset.
Na plátně se mihne Křemílek a Vochomůrka i třeba Krteček. „Samozřejmě bude přichystáno i něco na zahřátí pro příchozí. Pro děti čaj a svařený džus, pro dospělé něco ostřejšího, například svařené víno," dodal Marvan. V šest hodin vypukne silvestrovský ohňostroj.
Kde: u Zámeckého skleníku v Boskovicích
Za kolik: vstupné dobrovolné
Silvestr na rozhledně
31. prosince od 10.00 do 15.00
Rozhledna Podvrší ve Veselici se na Silvestra tradičně otevře k prohlídce i setkání lidí. Účastníci silvestrovského výstupu na rozhlednu se dočkají svařeného vína, teplého čaje či zelné polévky. Akce se koná za každého počasí. „Vloni přišlo asi tisíc lidí a každým rokem jich přibývá," řekl předseda pořádajícího sdružení Veselická kaplička Miloslav Novotný.
Kde: rozhledna Veselice
Za kolik: vstupné dobrovolné
Koncerty
KOLEDOVÁNÍ MALOHANAČKY
Kde: různá místa ve Velkých Opatovicích
Kdy: 23. 12., od 8.00
VÁNOČNÍ KONCERT SBORU RASTISLAV
Kde: kostel sv. Martina Blansko
Kdy: 26. prosince, 16.00
NOVOROČNÍ KONCERT
Kde: kulturní dům Kunštát
Kdy: 1. 1., 17.00
KONCERT S MILOŠEM PERNICOU A HANOU BUDIŠOVOU
Kde: skleník Boskovice
Kdy: 1. 1., 19.00
Výstavy
BOSKOVICKÝ BETLÉM (dílo Jaroslava Koutného)
Kde: Muzeum regionu Boskovicka, Boskovice
Kdy: do 8. ledna
VÁNOČNÍ VÝSTAVA A POHYBLIVÉ BETLÉMY
Kde: arboretum Borotín
Kdy: od 9.00 do 11.00, od 14.00 do 16.00, do 26. prosince
VÝSTAVA ZE SBÍRKY MARIE HEJLOVÉ (betlémy, vánoční výzdoba, obrazy, starožitné hračky)
Kde: Galerie Domino, Letovice
Kdy: do 15. ledna
Sportovní a turistické akce
VÁNOČNÍ PLAVÁNÍ
Kde: Městské lázně Boskovice
Kdy: 26. 12., 10.00 až 20.00
SILVESTROVSKÁ VYCHÁZKA
Kde: sraz na náměstí v Jedovnicích
Kdy: 31. prosince, od 9.00
ŠTĚPÁNSKÉ STŘELBY
Kde: hasičský sklípek Borotín
Kdy: 26. 12., od 13.00
NOVOROČNÍ VYCHÁZKA (s opékáním buřtů)
Kde: start od klubovny KČT, Velké Opatovice
Kdy: 1. 1., od 10.30
Akce pro děti a rodiny
VÁNOČNÍ TVOŘENÍ
Kde: Městská knihovna Blansko
Kdy: 23. 12., 10.00 až 15.00
ZDOBENÍ STROMEČKU PRO ZVÍŘATA
Kde: dětské hřiště na Podlesí Blansko
Kdy: 23. 12., 10.15
KOSTELNÍ BETLÉM (komentovaná prohlídka)
Kde: kostel sv. Martina Blansko
Kdy: 25., 26. 12., 10 až 16.00
DĚTSKÝ ČOKOSILVESTR (promítání, ohňostroj)
Kde: kino Blansko
Kdy: 31. 12., od 16.30
Další akce
ŠTĚDRODENNÍ ZASTAVENÍ (s polévkou a svařeným vínem)
Kde: zámecký park, nádvoří zámku, Blansko
Kdy: 24. 12., od 10.00 do 12.00
VÁNOČNÍ SETKÁNÍ (s poezií Jaroslava Seiferta, polévkou, vánočním punčem)
Kde: kostel sv. Jiří, Velké Opatovice
Kdy: 24. 12., 10.30
ŽIVÝ BETLÉM
Kde: zámecký park Blansko
Kdy: 25. 12., 14.30
NOVOROČNÍ OHŇOSTROJ
Kde: náměstí Republiky Blansko
Kdy: 1. 1., 17.00
KATEŘINA ŠTEFKOVÁ


description: Blansko - Levnější topení už příští rok. A soustava Centrálního zásobování teplem (CZT) zcela ve vlastnictví a v režii města. Blanenští zastupitelé…

title: Blansko chce centrální vytápění ve své režii

maintext:
Blansko - Levnější topení už příští rok. A soustava Centrálního zásobování teplem (CZT) zcela ve vlastnictví a v režii města. Blanenští zastupitelé rozhodli, že předčasně splatí investorovi innogy Energo sedmadvacet milionů za provedené opravy rozvodů a technologií kotelen v Blansku z roku 2002. S ním má Blansko smlouvu do roku 2018. Stejně jako se současným provozovatelem sítě kotelen blanenskou společností ZT energy.
Ilustrační foto.Foto: DENÍK/archiv
Celý systém vytápění převezme Blansko do vlastních rukou do dvou let prostřednictvím městské společnosti Služby Blansko. „O ceně tepla bude rozhodovat zastupitelstvo, stejně jako o investicích do soustavy kotelen. Pro blanenské domácnosti to bude nejprůhlednější způsob. Zároveň je chceme motivovat cenou, aby se z CZT neodpojovaly," řekl blanenský místostarosta Jiří Crha.
Na centrální zásobování teplem je nyní ve městě napojeno asi sto padesát objektů, převážně bytových domů. To je zhruba třetina blanenských domácností. „Aktuální cena tepla je kolem šesti set čtyřiceti korun za GJ. Postupně bychom se chtěli dostat na pět set korun. V současné ceně se výrazně odráží suma, kterou provozovatel CZT musí platit innogy Energo jako nájemné za opravené rozvody. Jedná se o třináct a půl milionu korun ročně," dodal Jiří Crha.
DVĚ STĚ MILIONŮ
Společnost innogy Energo, dříve RWE, provedla opravy rozvodů a technologií kotelen v letech 2002 až 2003. Stály přes osmdesát milionů korun. Na nájemném však investor za patnáct let inkasuje astronomických dvě stě milionů. Ty ve finále zahraniční společnosti zaplatily blanenské domácnosti. Kotelny jsou ve vlastnictví města.
O správu CZT v Blansku po roce 2018 měl velký zájem i současný provozovatel firma ZT energy, která ho má nyní pronajaté. „Investorovi jsme byli ochotní doplatit zbývající nájemné. Od města jsme za to ale chtěli prodloužení smlouvy na provoz CZT. Nabídli jsme, že do soustavy zapojíme i nemocnici, kino a školky. Čím víc odběratelů v ní je, tím je výsledná cena pro zákazníky příznivější. Po odkupu opravených rozvodů jsme mohli cenu snížit okamžitě ještě letos," uvedla jednatelka ZT energy Renata Nezvalová s tím, že městu nabízeli část nákladů na dodávku tepla zafixovat na delší dobu. Výsledná cena měla být kolem pěti set korun za GJ.
Na nabídku firmy však město nereagovalo. Podle vedoucího odboru komunální údržby Petra Riznera by muselo vypsat na nového provozovatele CZT výběrové řízení. Řada domů ve městě platí za vytápění méně, na druhou stranu však musela společenství vlastníků bytových jednotek investovat do kotelen, tepelných čerpadel a solárních panelů. A splácí úvěry. „Máme vlastní kotelnu a solární panely na dohřívání vody. I když se do toho muselo investovat, stále se nám to vyplatí," tvrdí Jan Novotný ze sídliště Písečná.
Na problematiku CZT si Blanenští nechali loni vypracovat analýzu od odborníků z Výzkumného energetického centra Vysoké školy báňské Technické univerzity Ostrava. Studie doporučuje vzhledem k vysokému riziku odpojování zákazníků a nebezpečí neudržitelnosti centrálního zásobování teplem postupné snižování ceny tepla již před rokem 2018.


description: Blansko – Povídání a písničky věnované narození Ježíše v Betlémě si připravili studenti blanenského gymnázia. Svůj program předvedli ve čtvrtek na náměstí…

title: OBRAZEM: Studenti na náměstí přiblížili scénu narození Ježíše


description: Hodonín, Olešnice - Na lyžařskou sezonu se intenzivně připravují v lyžařském areálu v Hodoníně na Blanensku. Bedlivě sledují počasí, a když to jen trochu…

title: V Hodoníně se za pár dní začne lyžovat


description: Brno, Blansko – Pestrobarevné růžice světýlek a velké rány, které způsobují rachejtle a petardy mohou lidé přes celé vánoční svátky vidět denně. Pouštějí…

title: Nočnímu silvestrovskému ohňostroji v Blansku dala zelenou nová vyhláška

maintext:
Brno, Blansko – Pestrobarevné růžice světýlek a velké rány, které způsobují rachejtle a petardy mohou lidé přes celé vánoční svátky vidět denně. Pouštějí je děti i dospělí, často bez ohledu na denní dobu. Na noční výtržníky si pak lidé stěžují strážníkům. Často kvůli zvířatům.
Novoroční ohňostroj. Ilustrační foto. Foto: DENÍK/ Dimír Šťastný
Brno, ani okolní obce vystřelování petard a rachejtlí neregulují. „Odpalování neomezujeme, lidé však musí dodržovat noční klid," sdělila Zuzana Taušová z brněnského magistrátu. Stejné to je třeba v Rosicích, Tišnově nebo Šlapanicích na Brněnsku.
Ani na Silvestra pro milovníky barevných jisker zastupitelé nestanovili výjimku. „V Brně taková výjimka momentálně neexistuje. Novoroční oslavy ale lidé obecně tolerují a chápou jako kulturní zvyklost. Musí to být ovšem v rozumné míře," vysvětlil mluvčí brněnských strážníků Pavel Šoba. Nejčastěji vyjíždí kvůli stížnostem mezi druhou a čtvrtou hodinou ráno, hlavně kvůli zvířatům.
Také v Tišnově přistupují k ohňostrojům podobně. V regulaci této zábavy nevidí smysl. „Vydávat zákaz, který by neměl kdo a zejména jak účinně kontrolovat, nedává příliš smysl. Navíc se domníváme, že toto není problém, který by město nějak významně trápil. Stížnosti řeší městská policie jen ojediněle," uvedl mluvčí Tišnova Roman Skřepek.
V Blansku vyhlášku, která by omezovala odpalování petard a ohňostrojů, nemají. Podobně jsou na tom i ostatní obce a města v regionu. Podle místostarosty Blanska Jiřího Crhy mohou lidé odpalovat ohňostroje, které váží do deseti kilogramů, prakticky kdykoliv. „To nám hlásit nemusí. Nesmějí ale porušovat dobu nočního klidu, která platí od desáté hodiny večer do šesté ráno," uvedl Crha.
Blanenští zastupitelé však nedávno schválili novou vyhlášku o vymezení kratší doby nočního klidu, která začne platit od jednatřicátého prosince. Zahrnuli do ní osm termínů v roce, kdy je možné porušit zákonem stanovenou obvyklou dobu nočního klidu. To vítají především pořadatelé kulturních akcí, které se v Blansku tradičně konají. Jejich pořádání totiž nedávno zkomplikovala novela zákona o přestupcích, která od října sebrala obcím možnost udělit organizátorům akcí výjimku z rušení nočního klidu. Nová vyhláška mimo jiné platí od dvou do šesti hodin ráno v noci z jednatřicátého prosince na prvního ledna, kdy lidé slaví příchod nového roku.


description: Adamov – Prostory adamovského kostela svaté Barbory rozezněly ve středu vánoční skladby. Nástrojů se chopili žáci Základní umělecké školy Adamov. Pyšní…

title: OBRAZEM: Děti muzicírovaly v kostele svaté Barbory. Na vánočním koncertu


description: Blanensko – Vystoupat si poslední den v roce 168 schodů do výšky 32 metrů a rozhlédnout se po širokém okolí. Tento zážitek na Silvestra už tradičně…

title: Oslavy Silvestra: lidé mohou jít na zámek nebo vylézt 168 schodů na rozhlednu

maintext:
Blanensko – Vystoupat si poslední den v roce 168 schodů do výšky 32 metrů a rozhlédnout se po širokém okolí. Tento zážitek na Silvestra už tradičně umožňuje sdružení Veselická kaplička, které připraví program na rozhledně Podvrší u Veselice. Oslavy konce roku nemusí být jen o ládování se obloženými chlebíčky a popíjení šampaňského.
Veseličtí tradičně na Silvestra otevírají rozhlednu Podvrší, kde běžně končí turistická sezóna už v říjnu.Foto: DENÍK/Jan Charvát
SILVESTR NA ROZHLEDNĚ. Podvrší se návštěvníkům jednatřicátého prosince otevře už popatnácté. Tradiční rozloučení s koncem roku se uskuteční za každého počasí. „Návštěvníky přivítáme od deseti hodin do tří odpoledne. Nabídneme jim teplé občerstvení v podobě svařeného vína, čaje a rovněž už tradiční zelňačky," pozval za pořadatele z Veselické kapličky Miloslav Novotný. Ti, kdo vylezou nahoru, budou za příznivého počasí odměněni pohledem na celé území Moravského krasu, případně i chladicí věže elektrárny Dukovany nebo Pálavské kopce u Mikulova.
OTUŽILCI VE SVITAVĚ. Kdo chce překonat svoje limity nebo si alespoň užít nevšední podívanou, neměl by poslední den v roce vynechat devátý ročník Memoriálu Bohumíra Řehoře pojmenovaný po někdejším hajném ve Stvolové a okolí. Při něm se odvážlivci ponoří do ledové vody řeky Svitavy. Začíná se ve tři hodiny odpoledne pod mostem přes řeku ve Stvolové. „Loni ze břehu přihlíželo kolem dvou set padesáti lidí, ve vodě bylo asi pětadvacet dospělých a sedm dětí. Jde o recesi. Zájemci se převlečou do plavek ve vytopené knihovně a pak stačí, aby se na pět sekund po krk ponořili do vody. Kdo bude chtít, může si zaplavat," popsal akci organizátor Ivoš Winkler. Pro zpestření vystoupí taneční skupina Bez dechu, připravené budou teplé nápoje i obložené chlebíčky. Všichni účastníci získají certifikát, prvních dvacet přihlášených obdrží originální láhev rumu, nezletilé čeká sladká odměna.
OTEVŘENÝ ZÁMEK. Speciální silvestrovskou prohlídku od deseti hodin do čtyř odpoledne nabízí zámek v Lysicích. Návštěvníci tam zažijí ještě dozvuky Vánoc při procházení vánočně vyzdobených reprezentačních prostor první prohlídkové trasy. „Výklad bude doplněný o povídání o zámeckých Vánocích a vánoční koledy," pozvala lysická kastelánka Martina Rudolfová. V předzámčí si návštěvníci mohou prohlédnout výstavu rozličně ztvárněných andělů.
PROMÍTÁNÍ POHÁDEK. Poslední den v roce zve boskovické kino na tradiční silvestrovské promítání. To se ale letos neuskuteční na obvyklém místě v letním kině, nýbrž o kousek vedle. Kvůli rozsáhlým opravám kina se bude promítat u Zámeckého skleníku. „Je to netradiční a jde o menší plochu, ale věříme, že se tam všichni vejdeme," řekl vedoucí boskovického kina Tomáš Marvan. Ten očekává účast kolem jednoho tisíce lidí. Příchozí se mohou těšit na hodinové pásmo pohádek. Na plátně se mihne Křemílek a Vochomůrka i třeba Krteček. V šest hodin vypukne silvestrovský ohňostroj.
Výběr z dalších akcí
SILVESTROVSKÉ SETKÁNÍ
Kde: letní kino Velké Opatovice
Kdy: 31. 12., od 16.00
DĚTSKÝ ČOKOSILVESTR
(diskotéka, film Tajný život mazlíčků, ohňostroj)
Kde: kino Blansko
Kdy: 31. 12., od 14.00
VÍTÁNÍ NOVÉHO ROKU
(zdarma punč, čaj, ohňostroj)
Kde: Masarykovo náměstí Letovice
Kdy: 31. 12., od 23.00


description: Adamov – Třída plná dětí a rodičů. Kamery, tablety, mobilní telefony a fotoaparáty v pohotovosti. V jednom z oddělení adamovské mateřské školy Ptačina…

title: OBRAZEM: Děti z adamovské školky bavily rodiče. Na vánoční besídce


description: Boskovice – Dopis architektů, podle kterých se v Boskovicích nedostatečně plánují stavby, obdrželo vedení města. To bude uvažovat o zřízení institutu…

title: Reakce na kritiku plánování staveb: Boskovice zváží institut hlavního architekta

maintext:
Boskovice – Dopis architektů, podle kterých se v Boskovicích nedostatečně plánují stavby, obdrželo vedení města. To bude uvažovat o zřízení institutu hlavního architekta.
Ilustrační foto.Foto: Jaroslav Parma
Postrádali ucelenou myšlenku urbanistického a architektonického rozvoje Boskovic. A tak trojice architektů, kteří z města pocházejí, poslala vedení města otevřený dopis. Upozorňují v něm na to, že město by mělo významné stavby líp plánovat.
Jako například zamýšlenou výstavbu sportovní haly v areálu Červená zahrada anebo přemístění knihovny, která nyní sídlí v nevyhovujících prostorách. „Jednotlivé dílčí kroky by měly být zřejmé od územního plánování až po samotnou výstavbu. Například v případě Červené zahrady se dlouho mluvilo o spolupráci se studenty architektury a architektonické soutěži. A najednou se veřejnost dozvěděla, že ji bude zpracovávat konkrétní ateliér, který předložil tři varianty. Ale zadání pro tuto studii musel někdo z města napsat, aby bylo jasné, co v ní má být," přiblížil architekt Mirko Lev.
Boskovičtí radní se dopisem zabývali tento týden. „Cíle a priority města v dlouhodobém horizontu upřesňujeme. Připravujeme rozpočtový výhled pro období let 2018 až 2022. Při schvalování rozpočtu vždy pro příslušný rok předložíme zastupitelstvu návrh přípravy investičních akcí, jako je třeba knihovna a sportovní hala, již s využitím architektonické soutěže," uvedla starostka Boskovic Hana Nedomová.
Upřesnila, že město už nyní spolupracuje na studii, která řeší areál Červená zahrada také se studenty architektury a urbanizmu z Technické univerzity v Liberci. Jejich návrhy budou známé začátkem příštího roku.
Architekti také v dopisu upozorňovali na to, že město dostatečně neinformuje veřejnost o připravovaných stavbách. „Když město oznamuje stavební záměry, ne vždy jsou k nim potřebné podklady, zejména grafické. Prezentace projektů na veřejnosti by měla být prvním krokem, díky kterému by se předcházelo mnoha dezinterpretacím," psali architekti ve svém dopisu.
Vedení města je ale jiného názoru. Má za to, že veřejnost je informována dostatečně. „Pořádáme například pravidelná setkání s obyvateli. Účast ale bohužel nenaplňuje naše očekávání, je malá," uvedla Nedomová ve své odpovědi.
Architekti také poukazovali na to, že by se město mělo zamyslet nad možností zaměstnat hlavního architekta, který bude politicky nezávislý. „Jen tak lze odborně pracovat na budoucí podobě města v dlouhodobém časovém horizontu. Myslíme si, že tyto požadavky mohou jen velmi obtížně plnit zaměstnanci města, kteří jsou zatížení běžnou agendou," uvedli architekti. Rada města se podle Nedomové bude tímto návrhem dál zabývat a projedná jej nejpozději do konce června příštího roku.
Myšlenka se zamlouvá brněnskému architektovi Zdeňku Fránkovi, původem z Boskovic. „Je to asi jediná možná cesta. Architekturu by neměli posuzovat lidé, jejichž profesionálním oborem není architektura a urbanizmus. Tato funkce může brzy přinést první výsledky a v horizontu desetiletí změnit obraz města," míní Fránek.


description: Sloup – Měsíc. Tak dlouho zůstal ve Sloupu trčet nadměrný náklad, který přes Blanensko mířil z Ivanovic na Hané do Mělníka. Jedná se o komponenty pro…

title: Nadměrný náklad opustí Sloup začátkem ledna


title: Žáci si z košů dělají popelníky. Při přesunu blíž k škole může ředitel zasáhnout

maintext:
Boskovice - Některým lidem z Boskovic se nelíbí, že studenti kouří u odpadkových košů na tamním náměstí 9. května. Chtějí, aby je město odstranilo.
Ilustrační fotoFoto: Deník/František Géla
Odpadkové koše poblíž městského úřadu na náměstí 9. května v Boskovicích slouží studentům nedaleké Střední školy André Citroëna jako popelníky. Všiml si toho například zastupitel Jiří Pevný. „Zaznamenal jsem hlasy obyvatel, kterým to při návštěvě úřadu vadí. Ty koše jsou doslova plné vajglů. Někdy má člověk i obavy kolem studentů projít, aby nechytl plivanec na kalhoty," popsal Pevný.
Myslí si, že město by mělo tyto koše nechat odstranit. Anebo je přemístit blíž ke škole. „A to na pozemek ve vlastnictví kraje, který je zřizovatelem školy. Možná by si pak studenti po sobě i uklidili," popsal Pevný.
Ředitel školy Karel Ošlejšek nepovažuje odstranění košů na náměstí 9. května za dobré řešení. Prostranství podle něj znečišťují i žáci jiných škol, které se nacházejí poblíž. „S čistotou by to tam mohlo pak být ještě horší. Pokud by se ale koše přemístily blíže k naší škole na krajské pozemky, mohu tvrdě zasáhnout," vysvětlil Ošlejšek.
Ve škole podle něj přijali velmi přísná opatření, aby studenti ve škole nekouřili. „Pokud někoho jednou přistihneme, jak kouří v areálu školy anebo na jiných pozemcích v její správě, dostane podmíněné vyloučení. Pokud se to stane podruhé, následuje vyloučení. Mimo areál školy je ale každý ředitel bezmocný," nastínil Ošlejšek.
Studenti také v době výuky nesmějí opouštět areál školy, a to dokonce ani ti dospělí. „Řešili jsme již tři stížnosti na tento zákaz. Je to i na hraně zákona, zda vůbec můžeme i zletilé studenty takto uzavřít ve škole. Před osmou hodinou ráno jsme rozšířili dozor jednoho z kolegů, který dbá na to, aby všichni žáci byli včas v budově školy," vyjmenoval ředitel Střední školy André Citroëna další opatření, která mají zamezit také kouření žáků.
V Masarykově střední škole Letovice je kouření žáků v areálu školy ošetřeno zákazem ve školním řádu. „Občas se stane, že studenta při kouření přistihneme. Pak následuje výchovné opatření. Posuzujeme to ale případ od případu. Pokud se to stane poprvé a jde třeba o studenta prvního ročníku, řešíme to zpravidla napomenutím. Jiný žák ale může dostat i důtku třídního učitele nebo ředitelky školy. Závisí to na tom, zda tomuto přestupku předcházelo i jiné porušení řádu školy. Ještě jsme nikoho kvůli kouření nevyloučili, klademe důraz na prevenci," přiblížila ředitelka školy Helena Marešová.
Že se v areálu školy nesmí kouřit, musejí každoročně připomínat studentům Střední školy technické a gastronomické v Blansku. „Snažím se jim to připomínat alespoň dvakrát ročně. Kouřit se nesmí také na parkovišti a v přilehlých ulicích. Kouření na těchto prostranstvích je závažným porušením školního řádu. Student může být i vyloučen, snažíme se to ale řešit především domluvou," uvedl ředitel školy Pavel Dvořáček.
Mnohem benevolentnější postoj ke kouření má vedení blanenské Střední školy gastronomické. Za školní budovou mohou plnoletí žáci kouřit. „To, že se nesmí kouřit přímo před školou, všichni respektují a nemáme s tím problémy. Ať se na mě nikdo nezlobí, ale v dnešní době musí školy i studenti čelit mnohem závažnějším problémům. Jedním z nich je kyberšikana. I my jsme se s ní setkali. Někdo si vytvořil na Facebooku falešný profil a slovně napadal naše žáky. Holkám například psal, že jsou ošklivé a tlusté. Naštěstí nám o tom řekly, snažíme se o všem mluvit otevřeně. Když dotyčnému odepsaly, že záležitost předáme policii, tak se odmlčel," přiblížila ředitelka školy Marta Truhlářová.