title: Jaké jsou letošní vánoční trhy v Ostravě?

maintext:
/FOTOGALERIE/ Do Vánoc zbývá posledních pár dní a stejný čas mají lidé na to, aby ještě letos stihli navštívit vánoční trhy ve městě.
Ty jsou tradičně na Masarykově a Jiráskově náměstí v centru města, na porubském Alšově náměstí a v Ostravar Areně. Po masakru v Berlíně je od včerejška hlídají policisté se samopaly.
Největší tradici mají trhy v centru města. Od loňského roku se rozšířily na Jiráskovo náměstí, kam lidé chodí zejména za slanými pochutinami. Také na Masarykově náměstí dostali letos přednost prodejci s vánoční tematikou a dobrotami. Punč, svařák, vánoční ozdoby či věnce, to vše zde lidé najdou. Ale kdo tady byl zvyklý nakupovat různorodé dárky, bude možná trochu zklamán. „Zdá se mi, že je tady čím dál více stejných stánků, schází mi tady větší rozmanitost zboží," říká s punčem v ruce Michal Pánek.
Většině návštěvníků ale trhy připadají každoročně stejné. Od pohledu letos navíc mohou působit přívětivějším dojmem, přibylo několik předsunutých stánků a při vstupu na náměstí od hotelu Imperial návštěvníky vítá osvětlená vstupní brána.
Ačkoliv trhy za pár dní zmizí, tradiční vánoční kluziště bude v provozu až do 15. ledna. Neoficiálním zakončením trhů bude zítřejší koncert Martina Chodúra, který vystoupí krátce po 18. hodině.
NA „ALŠÁKU" V PORUBĚ
Na dvacet stánků mohou lidé navštívit v Porubě na Alšově náměstí. Přes den je zde možné napočítat lidi na prstech jedné ruky. Se setměním se ale náměstí téměř každý den naplní k prasknutí. „Na podvečerní a večerní akce chodí nesrovnatelně více návštěvníků. Akcí tady přibývá a lidé si na ně navykli chodit," vysvětluje Petra Hudečková, jež tady prodává třetím rokem. „Trhy jsou docela pěkné. Rozhodně lepší než u nás v Opavě, kde je to tento rok neskutečná bída," hodnotí Naďa Satková, která do Poruby přijela s rodiči navštívit příbuzné. Zdejší jarmark skončí už zítra, kdy si zde lidé mohou přijít zapálit betlémské světlo a děti vhodit poslední přání do Ježíškovy pošty.
TRHY NEBO TRŽNICE?
Největší možnosti nakupování mají lidé obvykle v Ostravar Areně ve Vítkovicích, kde mají trhy čtyřiadvacetiletou tradici. Zdejší stovky stánků jsou ale určeny zejména lidem, kteří potřebují na poslední chvíli nakoupit svým blízkým dárky, vánoční atmosféru tady příliš nenasají.
Podle některých prodejců navíc jejich kvalita postupně upadá. „Prodávám tady už dekádu, ale v posledních asi pěti letech mi to tady čím dál více připomíná tržiště, než předvánoční trhy. Dříve tady bývaly nazdobené stromky, hrálo více koled a celkově to bylo takové vánočnější," soudí paní Kovalčíková ze stánku s oděvy. S halekováním a překřikováním prodejců lákajících zákazníky tady lidé zkrátka musejí počítat. Na rozdíl od zbylých trhů ve městě tady však mají téměř jistotu, že pozdní dárek nakoupí.


description: /FOTOGALERIE/ Podle smluvních podmínek musí být opláštění a zastřešení skeletu naproti Domu kultury města Ostravy dokončeno do 31. prosince. Pokud tomu…

title: Skelet se mění v moderní prosklenou budovu

fasttext_language: cs


description: Vánoční provoz České pošty zasáhne v pondělí 19. prosince dvouhodinová výstražná stávka. Nic na tom nezměnilo ani včerejší jednání premiéra Bohuslava…

title: Pošťáci budou stávkovat. Co na to čtenáři Deníku?

maintext:
Vánoční provoz České pošty zasáhne v pondělí 19. prosince dvouhodinová výstražná stávka. Nic na tom nezměnilo ani včerejší jednání premiéra Bohuslava Sobotky s odboráři.
Ilustrační foto.Foto: Deník/archiv
Výstražná stávka se uskuteční v pondělí od 17 do 19 hodin. Ohlásily ji tři menší odborové svazy, které požadují zvýšení tarifních mezd o 2,5 tisíce korun. Protestovat budou Odborové hnutí zaměstnanců České pošty, SOS-21 a Nezávislý odborový sněm České pošty. Deníku to potvrdil Evžen Dvorský, předseda Odborového hnutí zaměstnanců České pošty.
Už zmíněné tři odborové svazy požadují navýšení tarifní mzdy pro všechny zaměstnance o 2,5 tisíce korun měsíčně. „Jednání s premiérem vůbec nic nevyřešilo, takže stávka bude. Odhadem by se jí mohlo zúčastnit více než šest tisíc zaměstnanců pošty," uvedl Evžen Dvorský.
A co na chystaný protest říkají čtenáři Deníku? V anketě na webu Moravskoslezského deníku hlasovalo 927 lidí, 596 z nich se stávkou souhlasí, 331 naopak hlasovalo proti.
Lidé reagovali v rámci diskusí i na facebooku. V diskusi většina čtenářů na úroveň služeb České pošty nadávala. Zároveň se diskutující ale shodovali v tom, že pracovníci České pošty málo vydělávají. Brigádníci, kteří na poště pracovali, pak v diskusi uváděli, že by na stejnou brigádu už nešli.
Uživatelka, která na facebooku poslala svůj příspěvek pod jménem Petra Mary, napsala: „Upřímně, když jsem na poště pracovala a zaskakovala za jinou kolegyni, také jsem nezvonila. Na poštu jsem chodila v pět hodin a vracela jsem se v 18 hodin. Pokud bych měla čekat a zvonit na všechny, když jsem vyplácela důchody, připravovala papíry a třídila poštu a všechno to na zádech táhla dům od domu? Ty prachy, co platíte poště, nejdou pošťačkám. Stávka ano, aby ti nahoře věděli, že pošťáci nejsou otroci."
Další z diskutujících má ale opačný názor: „Mám pocit, že stávka pošťáků už trvá pěkně dlouho."
V PONDĚLÍ STÁVKA VÝSTRAŽNÁ A VE ČTVRTEK CELODENNÍ? Pokud ani po pondělní výstražné stávce nebudou požadavky odborářů vyslyšeny, hrozí ve čtvrtek 22. prosince stávka celodenní. „V pondělí by pracovníci pošty, kteří se k výstražné stávce připojí, měli sice zůstat na pracovišti, ale v době od 17 do 19 hodin přeruší práci. Zatím nechci předbíhat, ale pokud jednání nepokročí, jsme připraveni ve čtvrtek, jak už jsme to také oznámili, vstoupit do stávky celodenní," dodal předseda Odborového hnutí zaměstnanců České pošty Evžen Dvorský.
Související články: Není pravda, že si stávkou bereme zákazníky pošty jako rukojmí
Na mzdy pošťáků by v příštím roce mohlo přibýt půl miliardy korun


description: Ostrava - Bohdana Hrabovská je 45letá sympatická žena, které osud právě nakloněn nebyl. Před sedmnácti lety totiž u ní lékaři rozpoznali vážné…

title: Místo pravé se naučila používat ruku levou, a kreslí s ní krásné obrázky

maintext:
Ostrava - Bohdana Hrabovská je 45letá sympatická žena, které osud právě nakloněn nebyl. Před sedmnácti lety totiž u ní lékaři rozpoznali vážné neurologické onemocnění roztroušenou sklerózu.
AUTOPORTRÉT. Tak nakreslila Bohdana Hrabovská sama sebe.Foto: Deník/Pavel Sonnek
Tato nemoc je nevyzpytatelná, někoho upoutá na invalidní vozík jen pár let po zjištění diagnózy, k někomu je milosrdnější.
I když právě u Bohdany Hrabovské nemoc zaútočila silně, beznaději rozhodně nepropadá.
„Sama bych se už bohužel o sebe postarat nedokázala, jsem odkázána na vozík, pravá ruka mě také neposlouchá. Potřebuji asistentku, tou se stala moje maminka. Když to jde, pomáhá mi i dcera Jitka, které je 22 roků. Moc ráda mám vycházky do přírody, snažím se každý den cvičit, sama doma i s kamarády z ostravské organizace Roska třeba jógu. Jezdím i na rekondiční pobyty. Ale jen na ty, které jsou tady na Moravě a ve Slezsku, na delší štreky už si netroufám," vyjmenovává činnosti, u kterých dokáže na svou nemoc aspoň na chvíli zapomenout žena, která dříve pracovala jako pánská krejčová.
Kvůli nemoci se musela „přeškolit" z pravačky na levačku. „Když to nešlo pravou, musela jsem se místo ní naučit využívat více ruku levou," vysvětluje Bohdana Hrabovská, která si po onemocnění našla nového koníčka kreslení. Výstava výtvarných prací pacientů postižených roztroušenou sklerózou, která je v těchto dnech k vidění v ostravské galerii Mlejn, je důkazem, že to „přeškolení" se jí podařilo.
„Na výstavě mám šest obrázků. Kreslím hlavně portréty, to používám tužku. Když kreslím květiny, ty mám také moc ráda, používám pastelky. Barvy a štětec ale nepoužívám, protože při kreslení musím mít ruku opřenou o stůl. To by se mi ta barva na výkresech rozpíjela. Dříve jsem ke kreslení a malování nějaký hlubší vztah neměla, teď je to ale činnost, která mě nabíjí a když se do toho zaberu, nevnímám nic jiného. Je ale pravda, že nic se nemá přehánět, a tak musím dělat často přestávky. To mi ale nevadí," říká Bohdana Hrabovská a dodává, že kreslit se učila podle knížky, která popisuje, jak se má malovat.
„Kreslím pro radost, své obrázky neprodávám. Zapůjčuji je ale na každoroční výstavu do galerie Mlejn. Když vidím, že by obrázek udělal radost někomu z blízkých, tak mu jej daruji," dodává Bohdana Hrabovská, která na výstavě má i svůj autoportrét.


description: Z Dolních Vítkovic na Karolinu, nebo přes Černou louku a haldu Emu až do zoo? Turistická lanovka by podle optimistických odhadů mohla brázdit nad hlavami…

maintext:
Lanovka za jednu a čtvrt miliardy: ano, nebo ne?
Z Dolních Vítkovic na Karolinu, nebo přes Černou louku a haldu Emu až do zoo? Turistická lanovka by podle optimistických odhadů mohla brázdit nad hlavami Ostravanů přibližně do pěti let. Jaká jsou její „pro a proti"?
Vizualizace lanové dráhy v Ostravě, nástupní stanice ZOO.Foto: Archiv MMO
„Čeká nás budoucnost, která nebude postavena na uhlí a oceli, a je potřeba se na ni připravit. Právě projekt lanovky se může stát vlajkovou lodí nové Ostravy i strategického plánu města," říká primátor Ostravy Tomáš Macura (ANO). I proto se už poněkolikáté v historii rozvířily debaty a vznikl projekt na obnovení lanové dráhy. Studie proveditelnosti jej označila za reálný a v řádu let návratný. „Je to typ projektu pro radost, které tady dlouho chyběly," má jasno architekt spjatý s Dolní oblastí Vítkovic Josef Pleskot. Podporu má u nového hejtmana Iva Vondráka (ANO) i čtenářů Deníku. Z 2259 hlasujících se v anketě zkraje tohoto roku vyjádřilo 2086 čtenářů (92 procent) pro a pouze 173 (osm procent) proti. Lanovku si přejí provozovatelé a ředitelé protínaných míst. ANO, ALE… Ne všichni to ale vidí tak jednoduše. „Z technického hlediska má lanovka řadu problémů," říká opoziční zastupitel města Ivo Hařovský (ČSSD). Na mysli má zejména nevzhledné „véčko", které vzniklo proto, že magistrát nevěděl, co bude s pozemky na Nové Karolině. Zapracování této změny je proto teď předmětem debat. Hařovský by ale trasu z Dolních Vítkovic na Karolinu vynechal, aby nevznikla duplicitní doprava s prodlouženou Ruskou ulicí. „Pak je to otázka pravidelné odstávky lanovky či pozemků, které se firmám znehodnotí," jmenuje dál Ivo Hařovský. Po vyřešení těchto otázek by ale lanovku uvítal všemi deseti. Sám byl ostatně před téměř dvaceti lety členem týmu, který ji v obdobné podobě navrhoval. „Tehdy jsme ovšem plánovali umístit atrakce a lanovkou je propojit. Teď by sama lanovka měla být turistickou atrakcí," dodává k výhradám. Někteří lidé projekt rovnou odsoudili. „Z Fifejd nejde pěšky a důstojně přejít do centra, ale budou se stavět blbosti za miliardu," napsal na facebooku Deníku jeden z diskutujících vystupujících jako David Immuto. „Ty peníze se dají využít jinak a líp," dodává Stanik Krupa. S kritikou se setkal i návrh provozovat lanovku pouze 120 dní v roce. K TÉMATU
Lanovka v číslech
Délka trasy: 5 550 metrů
Převýšení: 120 metrů
Kapacita: až 1600 os./h (zoo 300) Trasa 1: Nová Karolina – Dolní Vítkovice
Investiční náklady: 326,9 milionu korun
Provozní náklady: 7,3 mil./rok
Provozní příjmy: 26,8 mil./rok
Návratnost investice: 12,1 let
Délka trasy: 937 metrů Trasa 2: Dolní Vítkovice – Černá louka – Zoo 1
Investiční náklady: 611,2 mil. korun
Provozní náklady: 14,1 mil./rok
Provozní příjmy: 53,7 mil./rok
Návratnost investice: 11,2 let
Délka trasy: 3772 metrů Trasa 3: Zoo 1 – Zoo 2
Investiční náklady: 285,6 mil. korun
Provozní náklady: 5,1 mil./rok
Provozní příjmy: 15,9 mil./rok
Návratnost investice: 18 let
Délka trasy: 841 metrů Co říkají starostky příslušných obvodů? Petra Bernfeldová (Ostravak), Moravská Ostrava a Přívoz
„Nápad lanové dráhy vedené nad Ostravou se mi líbí, ale byla jsem při prezentaci záměru překvapena harmonogramem její výstavby. Ze zkušeností a praxe to podle mě nebude snadné v uváděných termínech realizovat, už jen vzhledem k nutnosti pořízení veškerých řízení (EIA) a velkým množstvím dotčených subjektů." Barbora Jelonková (ČSSD), Slezská Ostrava
„Obvod Slezská Ostrava o projektu lanovky ví, nijak se mu nebrání. Naopak se stavbou souhlasíme. Lanovka může mít pozitivní dopad."
Autor: Petr Jiříček


title: Dvě procenta lidí Vánoce neslaví

maintext:
Ostrava – Vánoce u nás slaví 95 procent lidí, 3 procenta lidí deklaruje jen občasné slavení tohoto svátku a 2 procenta populace je neslaví vůbec.
Vánoce ilustrační fotoFoto: Deník/Šárka Hoblíková
Lidé, kteří Vánoce neslaví, jsou z kategorie rozvedený, nebo vdovec, a to z převážné většiny z Prahy ve věku od 60 až 69 let. Z vánočních zvyků, které lidé dodržují v době vánočních svátků nejvíce, jsou to především návštěva příbuzných, zdobení vánočního stromečku, ale i zpívání vánočních koled. I to vyplynulo z výzkumu společnosti GfK. Mediální zástupkyně společnosti Andrea Patočková upřesnila, že výzkum byl proveden na reprezentativním vzorku 1000 respondentů ve věku od 15 do 79 let v listopadu letošního roku.
Kolik letos lidé za dárky utratí?
Největší skupina lidí (22 procent) plánuje letos za dárky utratit částku v rozmezí mezi 5 až 10 tisíci korunami. Zhruba pětina dotázaných uvedla, že plánuje utratit částku mezi 4 až 5 tisíci korun. Překročit hranici 10 tisíc korun za vánoční potěšení se rozhodlo 8 procent lidí. Pouze 4 procenta oslovených neplánují letos vůbec žádné nákupy.


description: Lidé nad 65 let mohou v ostravské MHD cestovat na 365denní nulový kupon, který si zdarma nahrají na ODISku. Kvůli přestupnému roku jim ale vyprší už 30.…

title: Senioři, pozor! Na silvestra necestujte „načerno"

maintext:
Lidé nad 65 let mohou v ostravské MHD cestovat na 365denní nulový kupon, který si zdarma nahrají na ODISku. Kvůli přestupnému roku jim ale vyprší už 30. prosince. Nový si tak musejí vyřídit už o den dříve, aby na silvestra necestovali „načerno"
365DENNÍ KUPON může řadě lidí skončit už 30. prosince. Pokud chtějí na silvestra cestovat zdarma, je potřeba si jej obnovit.Foto: Deník
„365denní kupon mám pouze do 30. prosince. Co ten poslední den v roce? Stačí mi občanský průkaz, nebo si musím koupit lístek?" ptalo se v uplynulých dnech několik starších čtenářů Deníku.
Lístek si kupovat nemusejí, ovšem občanský průkaz jim nepostačí a ani kupon nebude mít kvůli přestupnému roku 366denní platnost. Zkrátka si budou muset bezplatný kupon vyřídit o den dříve tak, aby začal platit už 31. prosince.
Důvod na dotaz Deníku objasnil mluvčí Koordinátora ODIS Aleš Stejskal. „Nejedná se, jak si řada lidí myslí, o roční kupon, ale 365denní, který mohou mít třeba od července do července. Pokud chtějí senioři na silvestra cestovat bezplatně, musejí si kupon v nejbližších dnech vyřídit s platností už od 31. 12. 2016," uvedl Stejskal.
K TÉMATU:
Jak cestují senioři v ostravské MHD?Ve vozidlech Dopravního podniku Ostrava mohou lidé od 65 do 70 let cestovat na území města zdarma. Musejí však mít na ODISce nahraný 365denní kupon. Lidem nad 70 let pak k cestování stačí pouze platný občanský průkaz nebo cestovní pas.


description: /FOTOGALERIE/ Tradiční vánoční mše v Katedrále Božského Spasitele pro rodiny s dětmi opět slavila úspěch. Jako každoročně o ni byl na Štědrý den velký…

title: OBRAZEM: Rodiny s dětmi zaplnily katedrálu


title: Odboráři pošty: stávka ve čtvrtek bude, kolik lidí ji podpoří, nevíme

maintext:
Ostrava – Pondělní výstražná stávka pracovníků České pošty neměla takovou podporu, jako její organizátoři ze tří menších odborových svazů předpokládali.
Ilustrační foto.Foto: DENÍK/Filip Vlček
Předseda Odborového hnutí zaměstnanců České pošty Evžen Dvorský ve středu 21. prosince ale Deníku potvrdil, že celodenní stávka naplánovaná na čtvrtek 22. prosince se konat bude. „Stávkovat se bude 24 hodin od středeční do čtvrteční půlnoci. Kolik lidí se ke stávce přidá, nevím. Zaměstnanci mají povinnost nahlásit účast ve stávce zaměstnavateli. Určitě to není lehké rozhodnutí, zvláště poté, co zaměstnavatel pracovníky trvale zastrašuje. Lidé se ale musí sami rozhodnout, jestli si chtějí svá práva vydobýt, nebo se ke stávce nepřidají," doplnil Evžen Dvorský.
Místopředseda Odborového hnutí zaměstnanců České pošty Petr Rára Deníku řekl, že v Ostravě se stávkovat zřejmě nebude. „Pokud ano, půjde o jednotlivce. Ti se připojili už k pondělní výstražné stávce a chtěl bych jim za odvahu poděkovat. Jinak se mi to neříká úplně lehce, ale většina zaměstnanců v Ostravě zájem a vůli stávkovat neprojevuje. Z lidského hlediska je částečně chápu, práce teď mají až nad hlavu a těší se už na vánoční svátky. Na druhé straně ale platí, že odbory jsou tak silné, jak silní jsou jejich členové," dodal Petr Rára.


description: Ostrava – Oleje a tuky, na kterých lidé smaží vánoční kapry a řízky, přitékají každoročně ve zvýšeném množství do čistíren Severomoravských vodovodů a…

title: Vodaři připomínají: Tuky a oleje nevylévejte do záchodu, mohou ucpat potrubí

maintext:
Ostrava – Oleje a tuky, na kterých lidé smaží vánoční kapry a řízky, přitékají každoročně ve zvýšeném množství do čistíren Severomoravských vodovodů a kanalizací Ostrava (SmVaK).
Ilustrační foto.Foto: DENÍK/archiv
Tukové částice se ale při ochlazení shlukují, srážejí a nabalují na sebe další odpad. „V potrubí pak vzniká velmi odolná ucpávka, která ho může zneprůchodnit. Hroudy tuku v kanalizačních stokách také poškozují a ucpávají čerpadla. Tuk se rovněž nalepuje na stěny stokových potrubí, nastává chemická reakce a vzniklé kyseliny urychlují korozi," vysvětluje ředitel kanalizací SmVaK Ostrava Jan Tlolka.
Do kanalizace podle něj v žádném případě nepatří ani hygienické potřeby, jako jsou vlhčené ubrousky a tyčinky do uší, nebo textilie, které se používají při úklidu. „WC by si také lidé neměli plést s odpadkovým košem pro zbytky potravin a jídla. Slouží pak jako potrava pro hlodavce, kteří ve stokách žijí a díky dostatečnému přísunu stravy se mohou nekontrolovatelně množit," varuje Jan Tlolka. Použité tuky a oleje podle něj patří do sběrných dvorů. „Například v Českém Těšíně umístil do ulic kontejnery pro použité jedlé oleje a tuky, které jsou dále recyklovány a využívány při výrobě energie nebo paliv," doplnil Jan Tlolka.
Co do kanalizace nepatří?
Oleje a tuky používané především v kuchyni, ale i při dalších domácích pracích, pevné předměty, zbytky potravin (biologický odpad), hygienické potřeby (vlhčené ubrousky, tyčinky do uší), chemikálie a další nebezpečné látky (barvy, ředidla, oleje, ropné látky, čisticí prostředky ani léky.


title: Dnes začíná zima i podle kalendáře

maintext:
Dnes v 11 hodin a 43 minut středoevropského času nastává zimní slunovrat.
Ilustrační fotografie.Foto: archiv
„Tímto okamžikem začíná astronomická zima. Noci se začnou zkracovat a dny prodlužovat," vysvětlila Ivana Marková, vedoucí Planetária Ostrava.
Podle předpovědi meteorologů by se od středy až do pátku měly nejvyšší denní teploty pohybovat v rozmezí od +1 do + 5° Celsia. Noční teploty budou klesat až k minus 5° Celsia.
Ve středu i ve čtvrtek má být v našem kraji jasno až polojasno, v pátek odpoledne začne podle předpovědi přibývat oblačnosti a k večeru může i zapršet, místy může padat déšť mrznoucí.


description: Podaří se obchodníkům přilákat do obchodů lidi hned po Vánocích? Na tuto otázku zákazníci odpověděli už první všední den po svátcích. A také včera byla…

title: Lidé opět plní obchody. V úterý návštěvnost "Karoliny" překonala 43 tisíc lidí


description: Dopravní podnik Ostrava v pátek podepsal smlouvu na dodávku nových nízkopodlažních tramvají se švýcarským dodavatelem Stadler Busnang AG. První tramvaje…

title: Dopravní podnik podepsal smlouvu na dodávku švýcarských tramvají

maintext:
Dopravní podnik Ostrava v pátek podepsal smlouvu na dodávku nových nízkopodlažních tramvají se švýcarským dodavatelem Stadler Busnang AG. První tramvaje Stadler, které se budou vyvíjet přesně na míru ostravským podmínkám, mají být dodány již v roce 2018.
Tramvaj Metelitsa, se kterou výrobce nedávno uspěl ve výběrovém řízení v ruském Petrohradě.Foto: www.stadlerrail.com
Smlouva měla být původně podepsána v první polovině prosince, kvůli námitkám druhého uchazeče veřejné zakázky však došlo k posunu.
„Vypořádali jsme se s námitkami druhého uchazeče výběrového řízení a uplynula zákonná lhůta, která podpis smlouvy odsunula. Nic dalšího nám v uzavření kontraktu nebránilo", řekl předseda představenstva Dopravního podniku Ostrava Daniel Morys.
Zástupci švýcarské firmy uvedli, že do výroby tramvají hodlají zapojit co nejvíce českých subdodavatelů. Čtyři desítky tramvají by měly být komfortnější a méně hlučné.


description: Je tady poslední adventní víkend a pokud se nechystáte vyrazit na nákupy, nabízíme několik tipů, jak si zpříjemnit víkend v Ostravě a okolí.

title: Tipy na víkend v Ostravě: Česká mše vánoční, bleší trhy i taneční soutěž


description: Společnost OZO Ostrava vyvážela odpad z popelnic a kontejnerů v průběhu vánočních svátků beze změn. Na sídlištích byly podle potřeby svozy dokonce…

title: Svoz vánočních stromků začne v Ostravě 9. ledna


description: Vedení městského obvodu Mariánské Hory a Hulváky rozhodlo o nákupu tří set kusů detektorů CO a v následujících dnech je nechá lidem do koupelen obecních…

title: Nájemníci se už nemusí obávat otravy


description: Ještě měsíc před Štědrým dnem nepředpokládala Monika Porubčanská, že by letošní Vánoce trávila se svými dvěma dětmi jinde než v azylovém domě. Počátkem…

title: Od sv. Zdislavy k sv. Lucii, svátky v klidu a soukromí

maintext:
Ještě měsíc před Štědrým dnem nepředpokládala Monika Porubčanská, že by letošní Vánoce trávila se svými dvěma dětmi jinde než v azylovém domě. Počátkem prosince ale dostala předčasný dárek místo ve startovacích bytech!
Monika Porubčanská se synem Matějem v prostorách Charity Ostrava.Foto: Deník/Radek Luksza
„Vlastní bydlení je pro mě plněním mého snu. Pro děti to bude znamenat fajn svátky," nechala se slyšet osmadvacetiletá svobodná matka pocházející z Opavska. Do problémů se dostala před třemi roky v létě, kdy ji s tehdy šestiletou dcerou Terezou její partner po rozchodu vyhodil ze společné domácnosti v Paskově.
„Neměla jsem kam jít, máma řešila vlastní situaci. Na ulici jsem skončit nechtěla a ani nemohla. Malou by mi jako bezdomovkyni vzali," popisovala s tím, že na dalších dvanáct měsíců zakotvila v Charitním domě sv. Zdislavy v Zábřehu. „Jít do azyláku je strašná změna. Člověk tam musí dodržovat nějaký řád, není takřka nikdy sám, chybí to soukromí. Ale lepší než na ulici!" podotkla Monika.
Před půldruhým rokem se jí narodil syn Marcel; to už přebývala v domě patřícím velké regionální realitní společnosti. „Táta malého chtěl být mermomocí v rodném listě, ale pak přestal jevit zájem a platit. K tomu se přidaly problémy s realitním makléřem a dostala jsem se do dluhů," poznamenala nedoučená kuchařka-číšnice se základním vzděláním. Obrátila se proto opět na Charitu Ostrava a většinu tohoto roku patřila s dětmi zase ke klientele u sv. Zdislavy.
V pondělí 5. prosince pak Monika s radostí kývla na nabídku jít do Startovacích bytů sv. Lucie ve Vítkovicích. „Strašně jsem to chtěla. Můžeme tu být až dva roky a já si mezitím našetřím na kauci na pronájem svého bytu. Taky splácím dluhy a na jaře bych mohla být z nejhoršího venku," tvrdila mladá žena, která začala navštěvovat i tréninkový program Charity Ostrava, kde se učí domácím pracím.
„Máme teď s děckama soukromí, zavřeme za sebou dveře a víme, že nás nikdo nebude otravovat. A ve startovacích bytech není tolik hluku jako v azyláku," doplnila Monika. Do nového ostatně pozvala na štědrovečerní večeři, nadílku a posezení u stromečku i bratra s mámou (ta ostatně prošla podobnou životní etapou a z charitního startovacího bytu se přestěhovala do vlastního letos koncem léta).


description: Vratimov - „Chlapi, vždyť vy všichni máte lucerničky a svíčky, já jediný mám petrolejku. Tak, jak to má správně být," dobíral si v sobotu před…

title: Jak se převáží Betlémské světlo na předválečných kolech?

maintext:
Vratimov - „Chlapi, vždyť vy všichni máte lucerničky a svíčky, já jediný mám petrolejku. Tak, jak to má správně být," dobíral si v sobotu před desátou hodinou dopoledne další velocipedisty jeden z členů Klubu českých velocipedistů.
Na kolech, která pamatují ještě období před 2. světovou válku, si více než desítka velocipedistů přijela pro Betlémské světlo, které měl 10 minut po 10 hodině na vlakové nádraží ve Vratimově přivézt vlak ve směru od Ostravy. „Akci pořádáme už třetím rokem. Nejdříve si zapálíme od skautů ve vlaku Betlémské světlo. To musíme udělat v cuku letu, protože se jedná o běžný spoj a nemůžeme ho dlouho zdržovat," vysvětluje Jiří Axmann, předseda Klubu českých velocipedistů z Hrabové. Jak dále vysvětluje, pak všichni účastníci jízdy zamířili do restaurace Na Ščučím v Hrabové, kde nabídnou možnost zapálit si Betlémské světlo dalším zájemcům.
„Pak se i se světlem rozjedeme hvězdicovým způsobem po Hrabové. Jedna skupina velocipedistů zamíří ke statku Šídlovec a další před restauraci Na statku rovněž v Hrabové," upřesnil Jiří Axmann. Ten byl letos spokojen s účastí, a nakonec i s počasím. „Sešlo se nás asi nejvíc, co pamatuji. I když není sníh, konečně rozvážíme Betlémské světlo za mrazivého počasí, takže to opravdu navozuje tu správnou atmosféru. Je ale pravda, v takovém počasí se člověk musí správně obléct," dodává Jiří Axmann.
Přítomní velocipedisté, mezi kterými nechybí ani žena a děti, jsou patřičně hrdí na svá předválečná kola. „V čem je jejich největší výhoda? Nemusíte na nich prakticky nic měnit. Je to poctivá stará práce. Na těch kolech, pokud je člověk aspoň trochu udržuje, se prakticky nic nepokazí. Mám na kole plášť z roku 1945. Drží mi dodnes. Když jsem jej vyměnil a použil plášť, co vyrábějí teď, bylo po pár měsících po něm," dodal Jiří Axmann.
Účastníky sobotní jízdy byli i dva velocipedisté na vysokých kolech. František Janša při odjezdu zvládá s jistotou na kolo nastoupit, pak rychle zašlape a ještě stačí smeknout dobový klobouk. Velocipedisté za pár stovek metrů najíždějí na cyklostezku a vydávají se do Hrabové.
k tématu: Velocipedisté se už také připravují na Mistrovství světa historických kol, které se uskuteční příští rok v německém Kasrlsruhe. „V roce 2017 uplyne totiž 200 let od vynálezu kola-odrážedla, které bylo předchůdcem jízdního kola. A že jedeme právě to Karlsruhe, to proto, že takzvanou Draisinu či drezínu vynalezl Karl Drais právě v tomto městě. Fungovala na principu dnešního dětského odrážedla. Měla řiditelné přední kolo a jezdec se odrážel od země nohama," vysvětlil Jiří Axmann.


description: Fenku, která spadla do jímky z betonových skruží v Ostravě-Nové Bělé, zachránili dnes ostravští hasiči.

title: VIDEO: Hasiči zachraňovali fenku z betonové jímky


title: Zoo Ostrava zpřístupní mezi svátky pěstební skleníky

maintext:
Během vánočních prázdnin se v ostravské zoo opět otevřou pro veřejnost pěstební skleníky, které nejsou návštěvníkům běžně přístupné.
Ilustrační foto.Foto: Deník/Miroslav Kucej
„V tomto období v nich dozrávají plody tropických a subtropických druhů rostlin, například pomeranče, granátová jablka, papáje, opuncie a a podobně," upřesnila mluvčí zoo Šárka Nováková.
Komentované prohlídky skleníků s průvodcem se uskuteční ode dneška do 30. prosince vždy v 11 a ve 13 hodin. Sraz zájemců je u vstupu do zoo, kde si je vyzvedne průvodce. Prohlídka skleníků je zahrnuta v ceně vstupného do zoo a trvá zhruba hodinu.
Zoo je v zimním období otevřena od 9 do 16 hodin. Pavilony a pokladny se zavírají o hodinu dříve. Až do konce března platí zlevněné vstupné.


description: /FOTOGALERIE/ Na vlastní nebezpečí. S tímto podtitulem a helmou na hlavě se v pátek pro novináře uskutečnila prohlídka chátrajícího objektu historických…

title: Na vlastní nebezpečí aneb Ostravská jatka otevřela své brány

maintext:
/FOTOGALERIE/ Na vlastní nebezpečí. S tímto podtitulem a helmou na hlavě se v pátek pro novináře uskutečnila prohlídka chátrajícího objektu historických jatek v centru Ostravy, které město v uplynulých měsících odkoupilo od společnosti Bauhaus. Památku z roku 1881 po 30 letech netečnosti nyní čeká stavebně historický průzkum. Ten by měl určit, které prvky by při plánované renovaci měly být zachovány. Připravuje se také architektonická soutěž.
Některá okna zastavěna cihlami, jiná překryta deskami, další rozbitá. Jatka. Podepisuji prohlášení o vstupu na vlastní nebezpečí, přebírám žlutou helmu a vcházím dovnitř.
„Prosím vás, držte se dál od temných koutů a děr v podlaze, které jsou obehnány páskou a většinou zakryty deskami," upozorňuje předem Miroslav Stařík z odboru hospodářské správy ostravského magistrátu a předává nás do rukou kolegy, který bude naším průvodcem po této ostravské pamětihodnosti.
Děr je v útrobách poměrně dost, v minulosti sloužily k odtoku krve zabitého dobytka do kanalizace. Většina jatek je v původním stavu, včetně kachliček na zdi v jedné z porážkových místností. Jednou z mála dodatečných úprav je stěna oddělující místnosti na porážku vepřového a hovězího. Celkem je nás v objektu na pětadvacet, a když se padesátka nohou rozpohybuje, sutiny pod námi hlasitě praskají.
MĚLA SE ZBOURAT
„Vzhledem k tomu, jaké byly tehdy materiálové možnosti, jsem přesvědčen, že po rekonstrukci budova vydrží nejméně dalších dvě stě let," nepochybuje Miloslav Petrovič, který nás objektem provází. „A to navzdory tomu, že v posledních třiceti letech nebyl objekt prakticky vůbec udržován, protože se nepočítalo s tím, že tady bude navěky. Nebýt roku 1989, asi už by byl srovnán se zemí. Takový byl tehdejší plán sanace Ostravy. Zachránilo jej zapsání mezi kulturní památky," popisuje Petrovič kroky, které budovu z roku 1881 zachránily.
Jatka tehdy byla postavena proto, že tehdejší budova v místě dnešního Smetanova náměstí už nedostačovala.
Do další z místností, kde probíhala bezprostřední porážka dobytka, se nedostáváme. Pouze svítilna rozráží tmu a bloudí po zdech. Vzduchem víří oblaka prachu.
Tajuplně působí i expediční hala, do níž vedou dvě velká dřevěná vrata, jimiž prosvítá světlo a doléhá zvuk projíždějících tramvají. Kolegové zmiňují strašící duše poražených zvířat. Báchorkám dávám větší váhu, když nám při odchodu z areálu vítr zabouchne plechová vrata.
Provizorní zázemí Plata bude skromnější V lednu (původní předpoklad byl první prosincový týden) chce město vyhlásit architektonickou soutěž na rekonstrukci jatek, jejíž historickou podobu chce v co největší míře zachovat. Novou tvář by jatka mohla mít do roku 2020. Poté by se do nich mohla přesunout galerie moderního umění Plato. Než se tak ale stane, bude zázemí galerie putovat Ostravou. Na konci ledna se podle jejího ředitele Marka Pokorného z Gongu přesune do skromnějších kancelářských prostor v Českobratrské ulici, na podzim příštího roku by se pak Plato mělo stěhovat do budovy bývalého hobbymarketu vedle jatek. A co říká Marek Pokorný na myšlenku primátora Tomáše Macury, že by jatka mohla sloužit jako multifunkční budova? „Nedokážu si představit, jak by se to v těchto poměrně malých prostorách dalo zrealizovat. S městem se bavím o tom, že by jatka mohla sloužit pouze účelům galerie současného umění."


description: Jde se pro kapra! První prodejci v Ostravě už otevírají své stánky. Ceny těchto ryb by měly být na stejné úrovni jako loni.

title: Nákup vánočního kapra? V Ostravě už jsou k mání i ti z Třeboně


description: Česká republika je na prahu epidemie chřipky. Nejvíce zasaženy jsou Olomoucký a Moravskoslezský kraj, kde bylo před svátky hlášeno více než 1700 nemocných…

title: V Česku řádí chřipka. Nejvíce nemocných je v Olomouckém a Moravskoslezském kraji


description: Vyšlápnout si na Štědrý den moravskoslezskou dominantu – Lysou horu? To je již tradicí nejen pro fotografa Deníku Pavla Sonnka, ale i pro spoustu dalších…

title: OBRAZEM: Výšlap na Lysou horu na Štědrý den


description: /VČETNĚ PŘEHLEDU BOHOSLUŽEB, KONCERTŮ, PROGRAMU KIN A DIVADEL/ Vánoce, pro většinu lidí ty nejkrásnější svátky roku, jsou tady a s nimi i prodloužený…

title: Sváteční tipy na víkend aneb Kam vyrazit o Vánocích v Ostravě a okolí?

maintext:
/VČETNĚ PŘEHLEDU BOHOSLUŽEB, KONCERTŮ, PROGRAMU KIN A DIVADEL/ Vánoce, pro většinu lidí ty nejkrásnější svátky roku, jsou tady a s nimi i prodloužený víkend. Přinášíme tipy jak si je zpestřit v Ostravě a okolí.
Vánoční Masarykovo náměstí v centru Ostravy. Ilustrační foto.Foto: Archiv Deníku
Do zoo mají děti na Štědrý den vstup zdarma
Zoologická zahrada bude otevřená i na Štědrý den, kdy mají děti do 15 let vstup zdarma. „Připraven je speciální program: od 13.30 hodin speciální komentované krmení žralůčků v pavilonu Papua a od 14 hodin v pavilonu slonů," říká mluvčí Šárka Nováková.
Návštěvníci navíc mohou u vstupu zdarma požádat o krmivo a nakrmit volně žijící ptáky. Slunečnicová semínka či lůj si mohou lidé donést z domu a rozmístit do připravených krmítek.
Samotným návštěvníkům pak bude v restauraci Saola servírována hrachová polévka či krupicová kaše. Pavilony a pokladny se zavírají v 15 hodin, areál o hodinu později.
Betlémy na hradě
Lidé už tradičně mohou na Štědrý den zavítat na vyhlídkovou věž Nové radnice a naplno nasát vánoční atmosféru. Návštěvníci si zde mohou vyzkoušet vánoční tradice, jako je házení střevícem, pouštění skořápek po vodě nebo litím vosku zjistit, co je čeká v příštím roce. Nejen děti si mohou vyrobit poslední vánoční ozdoby na stromeček. Domů si mohou odnést i betlémské světlo.
Výstavu doplní koncert
V ostravském muzeu je nyní k vidění unikátní výstava korunovačních klenotů. Zájemci si ji budou moci prohlédnout až do března příštího roku. Během svátků je však muzeum pro veřejnost zavřeno. Prohlédnout si ji tedy můžete třeba ještě dnes od 9 do 17 hodin.
týden na výstavu Korunovační klenoty v dějinách světa nepřímo naváže koncert Vivat Carolus Quartus, který se uskuteční ve středu 28. prosince od 17 hodin v kostele Krista Krále v Ostravě-Svinově. Bravurní hra kytarového mága Štepána Raka a libozvučný jazyk český v podání Alfreda Strejčka vyzdvihnou výjimečnou osobnost Karla IV. a uzavřou letošní oslavy jeho 700. výročí narození.
Vstupenky na koncert lze zakoupit v pobočkách Ostravského informačního servisu.
Kdy si lze v Ostravě zaplavat?
Ještě dnes platí ve Vodním světě (Čapkárna) v Moravské Ostravě, v krytém bazénu v Porubě a v areálu Ještěrka v Bartovicích otevírací doba a ceník jako běžně v pátek. Na Štědrý den a první svátek vánoční budou zmíněné areály mít zavřeno. Už v pondělí na druhý svátek vánoční budou ale otevřeny od 9 do 19.30 hodin (Ještěrka do 19 hodin). Ve dnech 26. až 30. prosince bude stejná otevírací doba a v platnosti budou služby a ceník jako o nedělích. Na silvestra a Nový rok budou uvedené areály uzavřeny.
Karafiátovi Broučci v Divadle loutek
Jednu z vůbec prvních českých autorských pohádek napsal evangelický farář a pedagog Jan Karfiát v roce 1876. Divadlo loutek Ostrava uvedlo Broučky poprvé v roce 1999 a pro velký zájem o tento titul přichází s obnovenou inscenací. Představení se uskuteční v pondělí 26. prosince od 10 hodin.
SVÁTEČNÍ BOHOSLUŽBY
OSTRAVA Půlnoční bohoslužby se chystají v kostelích či kaplích v Ostravě na Štědrý den 24. prosince v časovém rozpětí od 9 do 24 hodin. Výjimkami budou kostely ve Slezské, v Zábřehu, Výškovicích, Nové Vsi a Moravské Ostravě (sv. Václava) a kaple v Koblově. První štědrodenní mše se koná v 9 hodin v Kunčičkách. Další převážně dětské proběhnou od 15 a 15.30 hodin. Večerní pak ve 20.30 hodin (Vítkovice), 21 hodin (Hrušov, Heřmanice, Hošťálkovice, Michálkovice), 22 hodin (Krmelín, Kunčičky, Mariánské Hory, Moravská Ostrava sv. Josef, Plesná, Polanka, Poruba, Proskovice, Pustkovec, Stará Bělá, Třebovice) a 23 hodin (Přívoz, Zábřeh Duch Svatý). Klasické „půlnoční" připravují v Katedrále Božského Spasitele v centru a ve Svinově.
OPAVAKonkatedrála Nanebevzetí Panny Marie, 24. prosince, 22 hodin půlnoční mše svatá s doprovodem sboru, kostel Nejsvětějšího Srdce, Marianum, 25. prosince, 9 hodin mše svatá.
KRAVAŘEFarní kostel, 25. prosince, 10 hodin. Mši bude v přímém přenosu vysílat TV Noe.
HLUČÍNKostel sv. Jana Křtitele, 24. prosince, 15.30 a 22 hodin.
BRUNTÁLFarní kostel Nanebevzetí Panny Marie, 24. prosince, 22 hodin půlnoční mše svatá. Bruntálský betlém bude otevřen každý den od neděle 25. prosince 2016 do neděle 1. ledna 2017 (14 17 hodin), a vždy 15 minut před a 15 minut po každé bohoslužbě.
KRNOVKostel sv. Martina, 24. prosince, 22 hodin půlnoční bohoslužba. Krnov-Kostelec, 24. prosince, 22 hodin.
RÝMAŘOV24. prosince, 22.30 hodin.
VRBNO POD PRADĚDEM24. prosince, 22 hodin.
NOVÝ JIČÍNFarní kostel, 24. prosince, 23 hodin; 25. prosince, 7.30 a 10 hodin; 26. prosince, 7.30 a 10 hodin. Španělská kaple, 24. prosince, 15 hodin; 25. prosince 18.30; 26. prosince, 18.30 hodin.
FRÝDEK-MÍSTEKBazilika Navštívení Panny Marie, 24. prosince, 16 hodin a 22 hodin; 25. prosince, 8, 10 a 18 hodin; 26. prosince, 8 10 a 18 hodin. Kostel sv. Jana a Pavla ve Frýdku-Místku, 24. prosince, 15 a 24 hodin; 25. prosince, 8 a 10 hodin; 26. prosince, 8, 10 a 18 hodin.
KARVINÁKarviná-Fryštát, kostel. Povýšení sv. Kříže, 24. prosince, 22 hodin. Karviná-Doly, kostel sv. Petra z Alkantary, 24. prosince, 16 hodin.
ČESKÝ TĚŠÍNKostel Nejsvětějšího Srdce Ježíšova, 24. prosince, 16 hodin (česky), 22 hodin (česky), 24 hodin (polsky).
PETROVICE U KARVINÉKostel Nanebevstoupení Páně v Dolních Marklovicích (dřevěný kostelík), 24. prosince, 22 hodin.
HAVÍŘOVKostel vs. Anny (katolický), 24. prosince, 22 hodin. Evangelický kostel v Havířově-Bludovicích, 24. prosince, 22 hodin. Havířov náměstí Republiky, 24. prosince, bohoslužba pod čirým nebem, 22 hodin
DIVADLOneděle
OSTRAVA, A. Dvořáka: Louskáček (16), J. Myrona: Španělská muška (16).
pondělí
OSTRAVA, A. Dvořáka: Je úchvatná! (16), J. Myrona: Josef a jeho úžasný pestrobarevný plášť (16).
KONCERTYpátek
OSTRAVA, Masarykovo nám.: Gajdošská muzika Bukoň (16), KLIMKOVICE, Jodová sanatoria: Vánoční písně a koledy (15).
sobota
KLIMKOVICE, Jodová sanatoria kolonáda: Vánoční koncert (14).
pondělí
OSTRAVA, Hudební klub Heligonka: Bastien a spol. (19), kostel Panny Marie Královny posvátného růžence v Hrabůvce: Vánoční koncert (17), Rock and Roll Garage Martinov: Štěpánská zábava s Rock and Roll Bandem Marcela Woodmana (20).
KINA pátek
OSTRAVA, Cinema City: Zpívej (14.50, 17.10, 18.10), Zpívej 3D (15.55), Collateral Beauty: Druhá šance (17.40, 19.30, 21.40), Manžel na hodinu (14.10, 16.10, 18.20, 20.30), Rogue One: Star Wars Story (14.20, 16.20, 17.20, 19.10, 20.20, 22), Rogue One: Star Wars Story 3D (15.10, 18, 20.50), Anděl Páně 2 (14, 14.40, 15.30, 17, 19), Fantastická zvířata a kde je najít (19.50), Inkarnace (21.20), Pařba o Vánocích (20.40), Trollové (14), Underworld: Krvavé války (22.30), Minikino: Fantastická zvířata a kde je najít 3D (17), Rogue One: Star Wars Story (19.30), ART kino DKMO: Pohádky pro Emu (14.30, 17, 19.30), CineStar sál 1: Rogue One: Star Wars Story (14.30, 17.30, 20.30), sál 2: Anděl Páně 2 (14, 16.15, 18.30), Pařba o Vánocích (21), sál 3: Zpívej 3D (13.50, 16.10), Fantastická zvířata a kde je najít (18.30), Collateral Beauty: Druhá šance (21.20), sál 4: Rogue One: Star Wars Story 3D (13, 15.50), Collateral Beauty: Druhá šance (18.40), Anděl Páně 2 (21), sál 5: Rogue One: Star Wars Story (13.50, 16.50, 19.50), sál 6: Manžel na hodinu (14.15, 16.30, 18.45, 21), sál 7: Anděl Páně 2 (13.15, 15.30, 17.45, 20), sál 8: Zpívej (14.30, 16.50, 19.10), Inkarnace (21.30), Luna: Anděl Páně 2 (15.30), Manžel na hodinu (17.45), Underworld: Krvavé války (20).
sobota
OSTRAVA, Cinema City: Zpívej 3D (11.10, 13.30), Zpívej (11.40, 14), Manžel na hodinu (14.30), Rogue One: Star Wars Story 3D (11, 11.30, 13.50), Rogue One: Star Wars Story (14.10), Anděl Páně 2 (11.50, 12.10, 14, 14.20), Fantastická zvířata a kde je najít (13.40), Odvážná Vaiana: Legenda o konci světa (11.20), Trollové (12.30).
neděle + pondělí
OSTRAVA, Cinema City: Zpívej (ne-14.50, 17.10, 18.10, po-12.30, 14.50, 17.10, 18.10), Zpívej 3D (ne-15.55, po-15.50), Collateral Beauty: Druhá šance (17.40, 19.30, 21.40), Manžel na hodinu (ne-14.10, 16.10, 18.20, 20.30, po-13.10, 16.10, 18.20, 20.30), Rogue One: Star Wars Story (14.20, 16.20, 17.20, 19.10, 20.20, 22), Rogue One: Star Wars Story 3D (ne-15.10, 18, 20.50, po12.10, 15.10, 18, 20.50), Anděl Páně 2 (ne-14, 14.40, 15.30, 17, 19, po-12.20, 14.40, 15.30, 17, 19), Fantastická zvířata a kde je najít (19.50), Inkarnace (21.20), Pařba o Vánocích (20.40), Trollové (ne-14, po-11), Underworld: Krvavé války (22.30), Minikino: Anděl Páně 2 (po-15), Pohádky pro Emu (po-17), Monsieur Chocolat (po-19.30), ART kino DKMO: Pohádky pro Emu (ne-14.30, 17, 19.30), Manžel na hodinu (po-14.30, 17, 19.30), CineStar sál 1: Rogue One: Star Wars Story (11.20, 14.30, 17.30, 20.30), sál 2: Anděl Páně 2 (11.30, 14, 16.20, 18.40), Pařba o Vánocích (20.45), sál 3: Zpívej 3D (11.30, 13.50, 16.10), Fantastická zvířata a kde je najít (18.30), Collateral Beauty: Druhá šance (21.20), sál 4: Lichožrouti (10.50), Rogue One: Star Wars Story 3D (13, 15.50), Collateral Beauty: Druhá šance (18.40), Anděl Páně 2 (21), sál 5: Odvážná Vaiana: Legenda o konci světa (11.30), Rogue One: Star Wars Story (13.50, 16.50, 19.50), sál 6: Manžel na hodinu (12, 14.15, 16.30, 18.45, 21), sál 7: Anděl Páně 2 (10.40, 13, 15.20, 17.40, 20), sál 8: Zpívej (12.10, 14.30, 16.50, 19.10), Inkarnace (21.30).
TIPY Z OKOLÍ
Kunín: Štěpánský koncert na zámku
Ani letos o vánočních svátcích nebude na zámku v Kuníně chybět tradiční Štěpánský koncert. Představí se na něm dvojice předních hudebníků, na violoncello zahraje Jan Škrdlík, na cembalo Kateřina Bílková a zpěvem je doprovodí Jiří Klecker.
Velký sál zámku tak rozezní skladby Antonia Vivaldiho, Johanna Sebastiana Bacha, Antonína Michny a dalších. „V době přestávky koncertu bude pro návštěvníky otevřena výstava Dědictví rodiny Schindlerů a také zámecká restaurace," doplnil kastelán Jaroslav Zezulčík s tím, že zájemci by si měli svá místa zarezervovat už s předstihem v pokladně zámku.
Koncert se uskuteční v pondělí 26. prosince od 17 hodin.
Štramberk: Živý betlém
Tradiční živý betlém s podtitulem Co se stalo v Betlémě… se uskuteční v pondělí 26. prosince v prostorách Národního sadu ve Štramberku. Podílet se na něm budou členové divadelních souborů, o hudbu se postará skupina Ogaři a štramberský dechový orchestr, předvede se také taneční skupina Dagmar Jurákové a zazpívají Mořic Jurečka a Věra Juračáková. Začátek je v 15 hodin.
Frýdek-Místek: Výstava betlémů
Josef Kleinwächter letos už počtrnácté vystaví betlémy ve své tiskárně v ulici ČSA ve Frýdku-Místku. V posledních čtyřech letech výstavu obohacují také řezbáři, kteří na etapy tvoří betlém s přívlastky města. Tiskař loni vystavoval přibližně 120 betlémů. Letos jich slibuje ještě více. Největší, který je dlouhý asi tři metry a vysoký přibližně jeden metr, má dokonce tři podlaží.
Skládá se ze sedmdesáti figur. Vyřezaný je z lipového dřeva. Nejmenším betlémem je asi centimetrová náušnice. Jelikož betlémy vystavuje v prostorách tiskárny, musí kvůli nim stěhovat i těžké stroje, z nichž některé váží přes jednu tunu. Výstavu betlémů si mohou lidé přijít prohlédnout v pondělí od 13 do 18 hodin, o den později pak od 10 do 18 hodin.
Krnov: Štěpánský pochod do Háje
Krnovští turisté se 26. prosince vydají do Háje, kde jejich kolegové pořádají už desátý ročník Štěpánského pochodu. Kdo chce vyrazit na sváteční vandr do Háje ve Slezsku, sraz je v Krnově na Hlavním nádraží v 7.43 hodin.


description: Chrám Prozřetelnosti Boží v Šenově je nazýván Perlou Slezska. Je to skutečně ojedinělá rokoková stavba, která slouží věřícím již více než dvě a půl…

title: Moravskoslezská mysteria: Varující přízrak

maintext:
Chrám Prozřetelnosti Boží v Šenově je nazýván Perlou Slezska. Je to skutečně ojedinělá rokoková stavba, která slouží věřícím již více než dvě a půl století. Nad její vcelku poklidnou historii se ale vznáší temný stín. V roce 1773 se v kostelních zdech odehrálo drama, které je dodnes zahaleno tajemstvím. Nad šlechtickou emporou se objevil přízrak bílé ruky.
Obraz hraběnky Podstatské.Foto: Archiv
Podle legendy, kterou jsem často slýchával v dětství, kostel měl mít poněkud jinou podobu. Panovačná hraběnka si ale stěžovala, že sedláci příšerně páchnou po hnoji. Aby cestou na mši nemusela procházet mezi poddanými, trvala na přistavení samostatného schodiště, které by vedlo ze zámeckého parku rovnou do šlechtické lóže.
Architekt nebyl tím nápadem nadšený, ale musel vyhovět. Při jedné z bohoslužeb se na zdi nad hlavou hraběnky zjevila průzračná bíla ruka a s varovně vztyčeným prstem ukázala rovnou na ni. Šokovaná šlechtična dostala záchvat a ještě téhož dne zemřela. Pohřbena musela být nesmírně rychle, protože její tělo ihned po smrti začalo nesmírně páchnout po hnoji. Bílá ruka se ještě nějaký čas zjevovala vždy v den výročí hraběnčina tragického konce, aby připomínala hříšnost pýchy.
Je to jen legenda anebo se v tomto strašidelném příběhu skrývá ozvěna skutečné události? Kdo vlastně byla ona pyšná hraběnka? Existovala vůbec nebo je pouze symbolickým ztělesněním panovačné feudalky?
Šenov od roku 1549 patřil Jaroslavu Skrbenskému, pocházejícímu z rodu pánů z Hříště, kteří byli spříznění se samotnými Přemyslovci. První a jedinou hraběnkou, kterou se nám v genealogii Skrbenských podařilo objevit je Antonie Podstatská z Prusinovic, manželka Otty Skrbenského. Právě on dostavěl chrám po svém zesnulém otci Karlu Františkovi. V tomto ohledu pověst rozhodně nelže.
Místní badatelé se ovšem nedovedou shodnut, jaká vlastně hraběnka Antonie byla. Šlo o panovačnou stvůru, jak se vypráví, nebo to byla jen pomluva?
Na jediném obrazu, který se dochoval je zpodobněna s miskou, trychtýřkem a zvonečkem Co tyto atributy znamenají?
Navíc je zřejmé, že okolnosti hraběnčiny smrti musely být přinejmenším podivné. Záznamy z té doby jsou z jakéhosi důvodu velmi nepřesné, jakoby měly úmyslně zakryt nějakou nepříjemnou okolnost. Antonie Skrbenská zemřela při mši 17. srpna roku 1773 ve věku 41 let. Podle zápisu v šenovské farnosti byla pohřbena vedle svého manžela Otty, ten ale v té době ještě prokazatelně žil a zemřel až o sedm let později. Podle jiné verze tělo bylo ihned převezeno do Hustopečí. Je to náznak toho, že skutečně zapáchalo a muselo být rychle odklizeno?
Farní matrika se dále zmiňuje o jakémsi hraběnčině nepříteli, který psal do mědi.
Do kostelní zdi je skutečně vsazena měděná deska s pravděpodobně šifrovaným nápisem. Není známo, kdo a kdy ji vytvořil. Písmena jsou různě velká a jejich uspořádání naznačuje, že by mohlo jít o kryptogram. Možná právě proto se ani třem různým znalcům nepodařilo text přesně přeložit.
Zdá se, že hraběnka byla označena za hříšníci a pak spáchala jakýsi zavrženíhodný skutek. Podle jistých náznaků sama demonstrativně odešla ze života.
Všechna tato fakta naznačují, že smrt hraběnky Antonie už u jejich současníků musela vyvolat řadu dohadů anebo se kdosi záměrně pokoušel něco zatajit. Nač vlastně hraběnka zemřela? Co to byl za těžký hřích, kvůli kterému nesměla být pohřbena do posvátné půdy kostela? Spáchala sebevraždu? Nebo ji skutečně zabil strach z přízraku Bílé ruky?
POMSTA ARCHITEKTA?
Převeďme šenovskou legendu do strohé řeči faktů. Co se vlastně stalo?
Domýšlivá hraběnka se štítí blízkého kontaktu s vesničany, a proto nechává postavit kostel tak, aby se do šlechtické lože dalo vejít samostatným vchodem zvenčí. Posvátná architektura svatostánku je tak narušena. Potrestala tento bezohledný zásah samotná vyšší moc? Nebo někdo chtěl hraběnku vyděsit a zázrak vyrobil uměle?
Podezřelým může být jen architekt. Jeho jméno není známo. Jisté ale je, že tento obdivuhodný muž si přímo liboval v tajemnu a v šifrách. Na klenbě chrámu nechal zobrazit trojúhelník s okem jako známý symbol Prozřetelnosti Boží a k tomu umístil latinský nápis „Oculus Domini Prospiciena" což znamená „Oko Boží Prozřetelností".
Nápis, v němž u bylo podle tehdejšího zvyku psáno jako v, byl ve skutečnosti kryptogramem, v němž se skrývalo datum dobudování kostela. Pokud se za písmena, která byla poněkud větší, než ostatní dosadily jejich číselné hodnoty podle počítání římských číslic, součet činil 1764.
K TÉMATU
Přízrak bílé rukyA to nemusel byt jediný vtipný kousek tohoto architekta. K vyrobení zázraku se zářící bílou rukou mohl využít vlastnosti kostela. Délka chrámové lodě je situována podle osy východ - západ. Slunce vstupuje dovnitř několika mála průsvitnými místy v jinak neprůhledných, tmavými vitrážemi vyplněných oknech, mířících k jihu. Jeho světlo s přibývajícím dnem postupuje po severní stěně, na níž byla šlechtická lóže i východ do zámeckého parku.
Za jistých okolností tedy lze dosáhnout toho, aby úzký svazek slunečních paprsků v předem propočteném okamžiku ozářil a tak rozsvítil obraz bílé ruky, namalovaný na vybraném místě nad šlechtickou lóži barvou, která by byla schopná odrážet světlo. Ke stejnému jevu by pak za pěkného počasí docházelo každý rok, vždy když slunce zaujme stejnou polohu. Zjevení bílé ruky by ustalo až s nánosem nové malby nebo přestavbou.
Autor textu: ARNOŠT VAŠÍČEK
Labyrint záhadNachází se na našem území trosky plavidla mimozemšťanů? Jaké stopy zanechaly v Jeseníkách tajemné stvůry z hvězd? Byl hunský vůdce Attila pohřben na severu Moravy? Schyluje se k senzačnímu objevu jeho prokletého pokladu? Co ukryli Slované v tajné podzemní svatyni na Radhošti? Podaří se odhalit tajemství kamene smrti? Jsme obklopeni duchy a přízraky? ¨
Arnošt Vašíček ve své nové knize pátrá po největších záhadách u nás a pokouší se je rozluštit s pomocí odborníků i srovnáváním s podobně tajemnými případy ze světa. A jak je u tohoto autora obvyklé, i tentokrát nabízí čtenáři řadu překvapivých objevů a odvážných hypotéz.
www.mysteryfilm.cz.


description: Odhadem 60 až 80 pracovníků České pošty mělo v Ostravě podle původních předpokladů v pondělí mezi 17 a 19 hodinou demonstrovat před budovou České pošty u…

title: Místo stávky zaměstnanci pošt v Ostravě pracovali


description: Desetidílný seriál je u konce, místo nostalgického vzpomínání ale přichází očekávaná třešnička na dortu. Návštěvou Heligonky uzavíráme naše desetidílné…

title: Heligonka: kabaretní obývák Jarka Nohavici


description: /FOTOGALERIE/ Čtyřproudová silnice, majestátní koridor odklánějící dopravu z obydlených částí. A najednou konec. Tráva. Zátarasy. Tak to vypadá hned na…

title: Další ostuda Ostravy: Auta stále jezdí přes Porubu. Obchvaty nejsou

maintext:
/FOTOGALERIE/ Čtyřproudová silnice, majestátní koridor odklánějící dopravu z obydlených částí. A najednou konec. Tráva. Zátarasy. Tak to vypadá hned na dvou místech v Ostravě, která by měla odlehčit ucpaným komunikacím v Porubě. Jenže kdy se tak stane?
Hlasujte v novém seriálu Deníkuo největší ostudu Ostravy.
Anketu najdete na konci článku.
Hanba, hrůza, katastrofa. Těmito a dalšími výrazy častují nejen Porubané situaci okolo průtahů s dokončením prodloužené Rudné ulice, která má odklonit dopravu z přetížené Opavské ulice, jež je páteřní silnicí obvodu.
Obchvat Poruby je přitom delší čas už prakticky dokončen. Chybí dostavět ani ne půlkilometrový úsek nedaleko lyžařského areálu Skalka, poblíž kterého si v devadesátých letech architekt Dušan Richtár postavil dům. Věděl však, že zde jednou silnice může být, počítal s ní územní plán.
Richtár, jenž s médii dlouhodobě nekomunikuje, stavbě házel klacky pod nohy. Ředitelství silnic a dálníc (ŘSD) proto navrhlo vyvlastnění pozemků, nicméně podle náměstka hejtmana pro dopravu Jakuba Unucky by k tomu nakonec nemuselo dojít. „Je teď obrovská příležitost a chuť s tím něco dělat. Vlastníci věcných břemen mají poměrně jasné požadavky, které nejsou finančně tak náročné, kolik by stálo zastavení stavby. Je to třeba postavení vyšší protihlukové stěny. Koneckonců to vypadá, že i největší odpůrce stavby je už ochotný jednat," komentuje situaci Unucka.
Věří, že k vyvlastnění pozemků nebude muset dojít a že by silnice mohla být dokončena v slíbeném termínu koncem příštího roku. ŘSD, které s Dušanem Richtárem vede jednání, se ale během tří dnů k záležitosti nedokázalo vyjádřit. Aneb jak říkají Porubané, nezbývá než doufat. Mimo jiné také v to, že dostavbu posvětí ministerstvo životního prostředí. Než se tak stane, dokončuje se alespoň napojení prodloužené Rudné na silnici 1/11 spojující Ostravu s Opavou.
Vedle propojení obvodu se zbytkem města má dopravě v Porubě pomoci také druhý dlouho připravovaný obchvat, takzvaný Severní spoj vedoucí přes Třebovice. První úsek, který momentálně plní funkci dálničního přivaděče, je hotový.
Ten druhý má být podle optimistických předpokladů hotový v roce 2020. „Ohledně severního obchvatu se momentálně zpracovává dokumentace pro územní rozhodnutí s termínem odevzdání květen 2018," přiblížil stručně aktuální vývoj mluvčí Petr Havránek z ostravského magistrátu, který je zadavatelem dokumentace.
Pokud se územní rozhodnutí podaří získat, bude následovat projektová dokumentace a vyhlášení soutěže na zhotovitele stavby. V tento průběh věří i starostové okolních obcí.
Dostavění Severního spoje by znamenalo dvojí přemostění řeky Opavy třísetmetrovými mosty. Od dálničního přivaděče by se silnice napojila na Provozní ulici a následně by se dobudovala odbočka na Průběžnou ulici.
Anketa | Jak vnímáte situaci okolo nedokončených obchvatů?
Pavel Turek, Ostrava:
Je to hrůza, ty kamiony nejde nikam odklonit, je to stále horší. Už by se to konečně mělo dostavět. Porubské téma číslo jedna. A ten pán už by konečně měl dostat rozum. Stojí to vysloveně na něm. Já si myslím, že do konce příštího roku to hotové nebude, zbývá nám doufat.
Jana Kempová, Ostrava:
Je to tady hodně zmatkové, obchvaty by pomohly. Co bych vám řekla na adresu toho pána, který dostavbu Rudné blokuje, by se asi nedalo použít. A taky si myslím, že nesprávní lidé sedí na nesprávných místech. Investuje se do nesmyslů a do důležitých věcí nikoliv.
Hana Součková, Ostrava:
Připadá mi, že v Třebovicích to není až tak strašné, navíc jsou tady všude měřiče rychlosti, ale ve špičce se tady, pravda, moc nepohybuji. Nejsem příliš zastánce toho, aby se vše rozkopávalo a dělaly se nové cesty, kterých je teď dost.
Norbert Hyský, Ostrava:
Je to katastrofa. Tomu blbcovi, který to blokuje, bych něco udělal a vystěhoval jej na Opavskou, ať si to tam dýchá. Dostavba se pořád jen slibuje, zbývá věřit, že příští rok skutečně bude.
SERIÁL DENÍKU OSTUDY OSTRAVYMoravskoslezský deník a server msdenik.cz za všechny obyvatele Ostravy zmapoval současnou situaci a vybral pět největších ostud, které sužují město.
V anketě níže můžete hlasovat pro tu největší a doporučit tak politikům, aby urychleně sjednali nápravu.
Deník je připraven seznam zanedbaných budov, míst a území, které Ostravany štvou, rozšířit!
Všechny díly seriálu najdete zde.


title: Betlémské světlo. Kde si pro něj přijít?

maintext:
Betlémské světlo má třicetiletou tradici. V sobotu si jej můžete převzít na mnoha místech v kraji.
Ilustrační foto.Foto: Deník/Lukáš Kaboň
Poprvé před třiceti lety se redaktoři hornorakouského rozhlasu ORF vydali do Chrámu Božího narození v Betlémě, aby do své země přivezli světlo z místa, kde se zrodilo Světlo světa. Tradice Betlémského světla se po pádu železné opony rozšířila také do Československa a dalších zemí střední a východní Evropy. Letos se světlo z Betléma rozžehne v Evropě, Spojených státech a některých zemích Jižní Ameriky.
Do Vídně se pro plamínek vydali brněnští skauti v sobotu 10. prosince, do měst a obcí v celé České republice ho rozvážejí vlaky Českých drah právě dnes. Motto letošního ročníku Betlémského světla zní Odvážně vytvářet mír.
„Světlo míru se šíří po celém světě, to si nikdo z nás nedokázal na začátku této tradice představit," uvedl Günther Hartl, vedoucí akce „ORF-Světlo míru z Betléma". Rozhlasová stanice ORF Horní Rakousko prezentuje symbol světla z místa Kristova narození jako znamení touhy po mírovém soužití v těchto těžkých časech.
Betlémské světlo je každoročně rozžehnuto dítětem od plamene v Jeskyni narození v Betlémě a ve speciální lampě přepraveno leteckým speciálem Austrian Airlines do Lince.
Jak bezpečně odnést Betlémské světlo až domů? Ideálním způsobem je obyčejná petrolejka, ale dobře poslouží i zavařovací sklenice se svíčkou. Nezapomeňte na několik špejlí, abyste si světlo mohli připálit.
Jak mít bezpečně uložené Betlémské světlo, aby nám doma nezhaslo ještě před Štědrým dnem?Jednoduchým návodem je zapálit například plamínek v karmě přineseným Betlémským světlem. Máte tak jistotu, že vám nedojde olej v lampě nebo nedohoří svíčka.
Kde si můžete přijít pro Betlémské světlo?
Ostrava, 17. 12., 10 – 14 hodin, Vratimov nádraží, do Hrabové dovoz na historických kolech Klubem českých velocipedistů v Hrabové, restaurace Na Ščučím, kde bude k převzetí a odtud hvězdicovým způsobem po Hrabové (směr Hrabová statek, Šídlovec) k občanům Hrabové.
Ostrava-Vítkovice, 24. 12., 9 – 15 hodin, obřadní síň na vítkovickém hřbitově
Ostrava-Poruba, 23. 12., 13 – 17 hodin, Alšovo náměstí; 23. 12., 13 – 17 hodin, obchodní centrum Duha
Frýdek-Místek, 22. 12., 10 – 19 hodin, recepce magistrátu; 23. 12., 9.30 hodin, náměstí Svobody
Vratimov, 18. 12., 16 – 17.30, kostel sv. Jana Křtitele
Havířov, 21. 12., 16 – 18 hodin, náměstí Republiky, 18. 12., 8 – 19 hodin, kostel svaté Anny, 18. 12., 8.30 – 10.30 hodin, kostel svaté Markéty Havířov-Bludovice
Orlová, 22. 12., 14 – 19 hodin, náměstí 28. října
Rychvald, 23. 12., 10 – 16 hodin, klubovna 7. junáckého oddílu, 1. patro hasičské zbrojnice na konci chodby
Vřesina, 24. 12., 9 – 12 hodin, roznášení až domů k rodinám, zájemci se mohou zapsat na arch papíru v místním kostele vzadu na stolečku
Trojanovice, 19. 12., 8 – 17 hodin, informační centrum Obecního úřadu č. 210
Trojanovice pod Javorníkem 698, 20. 12., 10 – 20 hodin, 21. 12., 8 – 13 hodin, 22. 12., 8 – 20 hodin, 23. 12., 8 – 20 hodin, 24. 12., 8 – 14, bývalá mateřská škola
Frenštát pod Radhoštěm, 19.12., 8.30 – 17 hodin, Turistické informační centrum, Městský úřad, náměstí míru 1
Příbor, 23. 12., 9 – 11 hodin, 14 – 16 hodin, 24. 12., 9 – 11 hodin, náměstí Sigmunda Freuda
Štramberk, 24. 12., 9 – 12 hodin, roznos do domácností, zájemci se do 18. 12. mohou zapsat do seznamu ve štramberském nebo závišickém kostele, případně do formuláře na webových stránkách štramberské farnosti http://stramberk.farnost.cz/…e-svetlo.php
Suchdol nad Odrou, 23. 12., 9 – 19 hodin, skautská klubovna, rozhos po Suchdole, více na www.suchdolsky.skauting.cz
Staré Město u Bruntálu, 24. 12., 12 – 13 hodin, kostel
Závišice, 24. 12., 9 – 12 hodin, roznos do domácností, zájemci se mohou do 18. 12. zapsat do seznamu v místním kostele, případně do formuláře na webových stránkách štramberské farnosti http://stramberk.farnost.cz/…e-svetlo.php.
Svobodné Heřmanice, 24. 12., 16 – 17 hodin, kostel Nejsvětější Trojice
Svobodné Heřmanice, 17. 12., 17 – 18 hodin, kostel
Horní Benešov, 18. 12., 8 – 9 hodin, kostel; 24. 12., 22 – 23 hodin, kostel
Vendryně, 21. 12., 12 – 16 hodin, u zastupitelů obce
Třinec, 22. 12., 9 – 16 hodin, recepce u vstupu na městský úřad, 23. 12., 13 – 16 hodin, městská knihovna, 24. 12., 15.30 – 17.30, kostel
Polanka nad Odrou, 23. 12., 15 – 18 hodin, skauti je budou roznášet večer po obci
Petrovice u Karviné, 23. 12., 17 – 20 hodin, 6.skautský oddíl Jukijové
Lubina, 24. 12., 9 – 12 hodin, rozdávají skauti a skautky
Kopřivnice, 24. 12., 9 – 11 hodin, kostel sv. Bartoloměje, kulturní dům
Krmelín, 23. 12., 16 – 18 hodin, klubovna Junáku, Středisko sv. Jiří; 17. 12., 11 – 20 hodin a 23. 12. 0.05 – 23.55 hodin, po domluvě možno rozvést domů (Radomír Flám, 602 573 627)
Více na: www.betlemskesvetlo.cz
Z historie Římský papež Urban II. vyzval evropské rytíře, aby zorganizovali válečnou výpravu do Palestiny a osvobodili od mohamedánů Betlém a Jerusalém – rodiště a hrob Ježíše Krista. Podle červených křížů, které si připevňovali na oděvy, se jim začalo říkat křižáci. Dalo se na ni najmout i několik mládenců z Florencie. Jeden z nich při odjezdu přísahal, že když výpravu přežije a vrátí se, donese do rodného města plamínek ohně z věčného světla, které hoří v Betlémské basilice. Po několika letech, těsně před Vánocemi, se před branami města objevilo několik zubožených postav, v jejichž čele šel jeden s hořící svící. Všichni přísahali, že plamínek na svíci, kterou nesli, je skutečně přímo z Betléma. Ochránili ho v každém počasí, vezli ho po souši i po moři, jen aby splnili svůj slib. Ve středověku to tak bylo první a zároveň poslední Betlémské světlo. A nápad byl na světě!


description: Nové kulturní a vzdělávací Centrum PANT s artovým kinem a kavárnou na křižovatce ulic Nádražní a Čs. legií začalo včera fungovat v Ostravě.

title: Ostrava má nové kulturní a vzdělávací centrum


title: To musíte vidět! Časosběrné video zachycuje krásu Beskyd

maintext:
Chtěl jsem shrnout, jak je v Beskydech krásně, říká autor časosběrného videa fotograf Jakub Hutyra.
KRÁSA HOR. Jeden ze stovek tisíců snímků z časosběrného Hutyrova beskydského videa zachycuje Lysou horu. Foto: Archiv Jakuba Hutyry
Živí se chemií, ale jeho velkou vášní jsou fotografie a hory. Jakub Hutyra sice momentálně bydlí a pracuje v Olomouci, přesto nedá dopustit na rodné Beskydy. A právě v nejvýchodnějších českých horách nejčastěji tráví volný čas.
„K focení mě přivedl otec, který měl dva koníčky – rybařinu a focení. Tu jeho první vášeň naplno podědil můj starší bratr a já jsem tak nějak řízením osudu skončil u fotek. Chytat ryby mě sice bavilo, ale nechtěl jsem jen čekat u rybníka na záběr," usmál se sedmadvacetiletý Jakub Hutyra.
Inspiraci pro svou vášeň našel v Beskydech, po kterých už nachodil tisíce kilometrů.
„Už když jsem byl na základní škole a rodiče nám pořídili malý kompakt, fotil jsem s ním jako zběsilý. Pak už to šlo ráz-naráz, na vysoké škole jsem si koupil svůj první foťák, a když jsem tomu definitivně podlehl, přikupoval jsem si další potřeby," rozpovídal se.
Po několika letech sbírání obrázků kopců, údolí, lesů či strání našel Jakub Hutyra způsob, jakým by svou zálibu posunul zase o kus dál. Začal rozpracovávat myšlenku časosběrného videa.
„Je to něco mezi fotkou a videem, jenže skutečným videem zaberete jen krátký časový úsek, kdežto fotkami, které se naskládají za sebe, se dá v přijatelném čase zaznamenat třeba celý den," vysvětlil.
TADY TO NEVYJDE. Jakub Hutyra čekal častokrát marně na přijatelné počasí, aby mohl pokračovat v práci na časosběrném videu. Tento mrazivý snímek byl pořízen na Radhošti. Foto: Archiv J. Hutury
Rozhodně se nepovažuje za žádného průkopníka v Česku, jen ho to zkrátka pohltilo. „Navíc jsem si všiml, že podobným způsobem byly doposud zaznamenány pouze Krkonoše a Jeseníky. A já jsem kluk z Beskyd, takže jsem měl jasno," rozzářil se.
Největší úskalí při tvorbě časosběrného videa vidí Jakub Hutyra v počasí. „Když je přes den jasno, to je pro tenhle způsob snímání to nejhorší, naopak v noci se to hodí. Ideální počasí je když je přes den proměnlivo a fouká vítr. Vyfotit se sice dá cokoliv, ale aby to focení bylo k něčemu, příroda by měla pomoci," zdůraznil.
A po třech letech trpělivé spolupráce s přírodou je na světě video, jak sám říká, bez originálního názvu, zkrátka Beskydy. K vidění je momentálně pouze na internetu.
„Samotné focení spočívalo v tom, že se postavil stativ s foťákem a nastavila samospoušť. A to většinou zabralo pár desítek minut přes den a v noci několik hodin. A u počítače je to žrout času, přestože i v něm to lze nějak automatizovat. Když tak spočítám je to v procentech 25 ku 75 v neprospěch pobytu v přírodě," řekl Jakub Hutyra, který svým počinem nehodlá nastartovat nějakou hvězdnou kariéru.
„Jen jsem zkrátka chtěl shrnout, jak je v Beskydech hezky a že stojí za to se tam klidně i bez foťáku vypravit," dodal.


title: Dřisty fifejdskeho Ofila: V Praze bylo blaze, ale pokazil to tepich

maintext:
/SERIÁL DENÍKU/ Přinášíme další díl nového seriálu Deníku.
Fifejdský Ofil.Foto: Václav Šípoš
Vážení čtenáří, přinášíme vám další díl nového seriálu Deníku.
Naší snahou je poskytovat především seriózní zpravodajství z vašeho nejbližšího okolí, ale zároveň chceme do Deníku dávat také užitečné informace a zábavu. Dřisty fifejdskeho Ofila, které vystihují rázovitost našeho regionu pohledem svérázné postavy, by měly být právě jednou z těch věcí, které v Deníku pobaví. Seriál vychází pravidelně vždy v sobotním tištěném vydání Deníku.
Pravil mi minulu nedělu muj starši synek: „Tato, sbirej se, pojeděš se mnu do Prahy! Mam tam jakesik jednani z roboty a ty si beztak ešče si v Praze v předvanočnim čase něbyl a musiš se mnu zajsť na Staromak na trhy, podivať se na strom republiki a dať se kelišek medoviny. Byl sem tam minulu nedělu a byla fakt dobra. Namitki se něpřijimaju!" Co sem měl robiť? Podival sem se na Ružu, ale ta enem zavrtěla hlavu a pravila: „Ja nikaj nějedu! Musim před svatkami vygruntovať kvartyr a ty to za mně nězrobiš!" To se spletla poprve! Nahazal sem do taški věci a mucknul ju na ličko. „Doklady maš? Penize maš? Věci na převlečeni a spani ses zebral?" ptala se mezi dveřami. Kivnul sem, že ja. „Tak to maš všecko!" kivla aji ona a spletla se to odpoledne druhy raz.
Cesta do Prahy byla přijemna, enem na Vysočině kapku zasněžilo. V Praze zme v hotelu navečer sedli ku televizi, dali se po štamprli slivovice a ja se odevřel jedneho lahvača, co sem se v Ostravě přibalil jako potřebnu věc! „Nic, idu spať. Rano brzo stavam až sem brzo zpatki," sdělil mi synek, který byl v Praze za jakimsik pracovnim ukolem, a zalehnul. A v te chvili sem zistil, že se Mařa v tym svojim druhim tvrzeňu spletla. Neměl sem sebu pataki! Praški na němoce!
Tuž to sem v řiti, pomyslel sem se, a s naděju, že rano je mudřejši večera, jak dycki pravěli moja maminka, sem usnul! A bylo! Hned vedle hotela je lekarňa a tam mi poradili, až se zajdu na polikliniku pro recept. Tam sem sice stravil čekanim dobre dvě hoďky, ale pani dochtorka, keru sem ani něviděl, mi napsala recept na všecki ty praški a ja se je v lekarni vyzvednul. Ale tam sem zistil, že mi něidu hodinky. Tuž sem smjetal ku hodinařum, počkal se dvacet minut, až vyměnili baterku a natlakovali mi je, abysem se moch potapjať (!?), vyplaznul dvě stovki a šel se blunckať po historicke Praze. Jak přišel synek z teho důležitého jednani, šli zme na ten Staromak. Ludi jak opic, stromek pěkny, všadě plno světel a něbyť ta medovina tak draha, aji by mi chutnala! Ale stejnak to bylo nejlepši v Kobyle. To je taka moderni hospoda hned nad vychodem z metra v Kobylisach. Ta plzeň je tam fakt pohadka… Z modernich tankuv, fajn vychlazena, a když se k ni datě buřty v černym pivě, tuž stě, jak se pravi, v gurmanskim raju. No dal sem se ich tam, jasně že tych plzni ni buřtuv, požehnaně…
Dom sem se vratil ve středu. Plny tych buřtopivnich dojmuv. Ruža mě vitala usměvem a ja zistil, jak se spletla v tym svojim prvnim nedělnim tvrzeňu: „Když ses tak brzo vratil, Ofilku, tuž se pustime do teho koberca!" „Jakeho koberca?" zhrozil sem se. „No do teho v kuchyni, a až ho vyčistime, tuž isto zmaknem aji tyn v obyvaku!" pravila klidně a ja sebu malem kantnul. No co vam ma řikať. Namisto povidani u kafička, jak bylo v matičce Praze, sem kleknul na kolena a drhnul tepich. Ešče že se Ruža nědala zahanbiť a tyn v obyvaku vyčistila sama. Ale cosik sem přece enem tym kobercem ziskal moch sem isť za chlopami Na Upadnicu. Tam měli z mojich odřitych kolem od teho pucovaňa srandu, že mě ani neněchali povykladať, jak to bylo v Praze. A tak sem byl vděčny Erďovi za jeho frk: „Pta se chlop manželky: ,Byla's u toho sexuologa? Co ti řekl?' ,Byla! A víš ty, že to, o čem jsme si mysleli, že je orgasmus, bylo jen astma?!' Fajne, ni?!" Když sem se vratil dom, Ruža, zbita z teho obyvakoveho koberca, už chrapala tajak zednik po dvanactce…Tak sem ten frk něchal na rano!
Tuš bertě, nebo nechtě ležeť. Ofil
…a kdo chce, ať piše na ofil.ostrava@denik.cz.
Všechny díly seriálu Deníku Dřisty fifejdskeho Ofila najdete zde.


description: Hned po páteční ranní mši nastoupil František Urban se ženou Ludmilou a dalšími farníky z Moravské Ostravy na stavbu betléma v katedrále Božského…

title: Jesličky zůstávají prázdné... do odpoledne 24. prosince!


description: Ostrava - Sváteční večeře bez stresu a námahy? Pokud se rozhodnete a necháte přípravu slavnostní tabule na některé z restaurací, máte na Štědrý den o…

title: Štědrovečerní večeře v hotelové restauraci? Proč ne?


description: Jmelí zavěšené na dveřích nebo ve váze na štědrovečerním stole je pro někoho symbolem Vánoc. V posledních letech se ale u nás tento poloparazit rozšířil…

title: Jmelí se šíří jako mor, napadá i jabloně

maintext:
Jmelí zavěšené na dveřích nebo ve váze na štědrovečerním stole je pro někoho symbolem Vánoc. V posledních letech se ale u nás tento poloparazit rozšířil tak, že lesníci, zahrádkáři i správci parků kvůli němu musejí kácet stromy ve velkém.
Ilustrační foto.Foto: Petr Šilar
Ještě před čtyřmi lety Agentura ochrany přírody a krajiny České republiky (AOPK) informovala, že jmelím není zamořeno celé území našeho kraje, hojný výskyt byl tehdy zaznamenán na Novojičínsku, Karvinsku a části Frýdecko-Místecka. „Situace se ale rychle mění a jmelí se rozšířilo i do dalších míst kraje," uvedla Eva Mračanská z AOPAK.
Podle ní hrozí nejvíce stromům stojícím u silnic a v blízkosti vody. „Silně jsou atakovány i aleje, osamocené stromy v krajině a stále častěji jmelí napadá i ovocné stromy," upřesnila Eva Mračanská.
Mezi doporučeními, která AOPK vydala, je hlídat v dosud nezasažených místech první výskyt jmelí a pokusit se včasnou likvidací zpomalit jeho šíření.
Martin Mati ze společnosti Ostravských lesy a zeleň uvedl, že jmelí napadá hlavně stromy v remízkách a okrajových částech lesů. „Nejhojněji se vyskytuje na topolech a stále častěji se rozrůstá na ovocných stromech," dodal Martin Mati. V ostravském městském obvodu Michálkovice už kvůli jmelí museli vykácet přes desítku stromů, které kvůli napadení jmelím usychaly.
Jak Deníku vysvětlila Martina Sojneková z Ústředního kontrolního a zkušebního ústavu zemědělského, je jmelí poloparazit. „Jeho výživa tak není závislá pouze na hostiteli. Jmelí ale odebírá hostitelské rostlině zejména vodní roztok minerálních látek. Přední rostlinolékař Jaroslav Rod z Českého zahrádkářského svazu už dříve Deníku vysvětlil, že v případě zmíněného výskytu na jabloních jmelí škodí hlavně tím, že zastiňuje koruny stromů a na nich pak nenarostou žádná kvalitní jablka.
Vysvětlil, že jmelí rozšiřu jí zejména drozdovití ptáci, kteří pozřou lepivé plody. V jejich trusu pak zůstávají klíčivá semena, která ulpívají na stromech. Jak chránit stromy před napadením jmelím, to zatím odborníci nevědí.
„Teoreticky by se mohly mladé rostlinky odstřihávat, ale i s částí větve před nimi. U starších rostlin to ale asi účinné nebude, protože jmelí do větví zakořeňuje speciálními kořeny," poznamenal Jaroslav Rod.
Jmelí nejčastěji napadá topoly, vrby, javory, ořešáky, ale i borovice lesní či jedle bělokoré.
K TÉMATU
Má údajně tajemnou moc Tradice kupovat jmelí se u nás stále dodržuje, rozšířila se k nám z Anglie. Údajně se ve jmelí proměnil strom, jehož dřevo bylo použito na výrobu kříže k ukřižování Ježíše. Proto má tajemnou moc. Jen darované jmelí je účinné. Zlaté jmelí znamená pro obdarovaného, že rychle zbohatne, darovat zelené jmelí pomůžeš potřebným. Jmelí nad kolébkou: dítě neonemocní. Skutečností ale je, že jmelí se dnes používá už jen jako vánoční dekorace.
Kdo ho může trhat? Jak Deníku sdělila mluvčí státního podniku Lesy České republiky Eva Jouklová, podle Lesního zákona je sběr jmelí v lese zakázán. „Vlastník lesa může z tohoto zákazu udělit výjimku. Žádosti o výjimku jsou ročně v řádu jednotek. Podmínkou souhlasu je bezeškodné lezení na strom s příslušnými osvědčeními. Při nelegálním sběru (trhání) může lesní stráž trhače jmelí pokutovat na místě až dvěma tisíci korun, ve správním řízení jde o částku pět tisíc korun. Většina jmelí se ale trhá z listnatých stromů, tedy v alejích mimo les nebo na zahradách, kde je sběr jednodušší," odpověděla mluvčí Lesů České republiky.


description: Stojan, barvy, štětce. A k tomu typické umělcovy nálady. Jednou radost a nadšení, jindy ponurost, nekomunikativnost. Ale především zručnost, trpělivost,…

title: Míša dostala dárky od premiéra Bohuslava Sobotky


description: Přestože se rozpočty hlavních ostravských obvodů oproti loňskému roku zvýšily, plánují se vesměs udržovací práce. Změnou je také většinový či úplný…

title: Do čeho budou obvody v Ostravě v příštím roce nejvíce investovat?


description: Ostrava jde cestou čisté mobility. Magistrát už nebude pořizovat nová auta na naftu, ale pouze na stlačený zemní plyn a elektromobily. Hybridy zatím v…

title: Ostravský magistrát chce kupovat už jen ekologická auta


description: /REPORTÁŽ DENÍKU/ Po dlouhé době nezažila Ostrava o vánočních svátcích šílenství výprodeje. Kvůli novému zákonu musely být všechny prodejny nad 200 metrů…

title: Město duchů: povánoční výprodeje v Ostravě začnou až dnes


title: Dřisty fifejdskeho Ofila: Vanoce su tu! Až su ščastne a vesele!

maintext:
/SERIÁL DENÍKU/ Přinášíme další díl nového seriálu Deníku.
Fifejdský Ofil.Foto: Václav Šípoš
Vážení čtenáří, přinášíme vám další díl nového seriálu Deníku.
Naší snahou je poskytovat především seriózní zpravodajství z vašeho nejbližšího okolí, ale zároveň chceme do Deníku dávat také užitečné informace a zábavu. Dřisty fifejdskeho Ofila, které vystihují rázovitost našeho regionu pohledem svérázné postavy, by měly být právě jednou z těch věcí, které v Deníku pobaví. Seriál vychází pravidelně vždy v sobotním tištěném vydání Deníku.
„Tuš se nam to male jezulatko narodi už pozitři. Skoňča konečně ty hruzy z nakupovanim darkuv, to blbnuti bab z hadrami po kvartyře, sekyrovani nas, až tež cosik robime, bo na Vanoce přeci musi byť všecko v gryntlichu," pravil včera Na Upadnici, kaj mě Ruža ze slovami, až vypadnu z baraka, bo potřebuje baliť darki, Poldek.
A Lojzek mu hned přizvukoval: „Ja temu teš něrozumim! Či mame přes cely rok doma burdel, že se na každe svatki musi uklizať?! Už se těšim, až to budě za nami a zas budě rok klid." Něsuhlasil sem z nimi.
„Ja mam pravě tu připravu na vanoce nejrači. Mi všecek tyn zhon, to nakupovani, vymyšlani darkuv a hlavně ty koledy ve vyzdobenych obchodach a městach připominaju mladi. Naša maminka dycki tyden před svatkami nakupila latki a všelijake ty serepetičky a každu noc šila a tvořila. A my se každy Štědry den rano zbudili do noveho byta. Potahy, tepichy, zaclony a dečki na stolkach a šifonerach byly dycki nove. Tatinek pokažde brblali, že su to zbytečně vyhozene penize, ale hrdo se po vyštafirovanym, vybiglovanym a voňavym kvartyře rozhližali, a pod fusami maminku chvalili. Miloval sem stať ve frontě u zeleniny na jabka, pomeranče, banany či mandarinky. A když se zadařilo, byly aji fiky a datle. Kolik razy sem za den stačil obletěť aji tři štyry obchody, aby všeckeho bylo dosť! Bo obvykle, však se pamatujetě, teho prodavali enem po kile… Raz, to mi bylo tak osum rokuv, sem stal ve frontě na ovoce, na ostravske Stodolni. To je ta znama a po celym světě proslavena ulica, jak su tam včil ty bary a hospody. Vtedy tam byl řeznik, zelenina, obchod s nabytkem, potraviny a vinarna U sudu. Inač smrad, špina a v noci hroziva ťma a plno šlapek a Romuv… (vtedy se im ale řikalo Cigani) A bo tam byla u zeleniny mala fronta, pravil sem se, že to otočim ešče raz, abysem němusel letěť kajsik do města. A to sem neměl, bo to přeci enem trvalo hodně dluho. Chtělo se mi strašně na malu. Ale niž sem zalez do křakuv u koleji a porozpinal buntek, pochcal sem se. I když zme vtedy bydleli dosť blizko, v mokrych trenkach, jegrovkach a galatach se mi v mraze něšlo zrovna nejlepši. Ale byl sem spokojeny, bo sem měl v siťovce po dvě kila jablek, pomeranči a mandarinek. Doma se všeci z ovoca tak radovali, že se ani něvšimli, jak sem se rychlo převlik do suchich těplakuv…" zaspominal sem za huronskeho smicha chlapu v hospodě.
„A ešče cosik. Rosnički praviju, že svatki by mohly byť bile. A spominatě, kdy byl naposledy snih na Štědry den? Ni?! V roku 2010!" dodal sem.
„A znytě tyn, jak jeden mlady muž dokonaleho těla, nězaměstnany a bez peněz vymyslel, jak se ku penězam dostaně? Na dveře kvartyra přitluk cedulku: V posteli 2000 Kč, na pohovce 1000 Kč, na zemi 500 Kč. Chvilu nato mu na dveři zaklepe stařenka, kera doma rozbila prasatko a šahla aji do spořitelni knižki, a dava temu synkovi dva tisice. A tyn se ji pta: ,Tak babičko, chcete do postýlky, že?´ Ta starka zakruti hlavu a s usměvem pravi: ,Ne! Já chci čtyřikrát na zemi!´ Fajne, ni?!" zakoňčil to vanočni rozjimani Erďa.
Ruža doma frk ocenila, pozvala mě do vybiglovane kuchyně a nalela slivovičku. „Ofilu, mame všecko hotove! Ježišek a děcka možu přisť. Tak ščastne a vesele,"pravila sladko a štrngla se se mnu tu slivovičku. Tuš aji vy mějtě hezke a spokojene Vanoce.
Tuš bertě, nebo nechtě ležeť. Ofil
…a kdo chce, ať piše na ofil.ostrava@denik.cz.
Všechny díly seriálu Deníku Dřisty fifejdskeho Ofila najdete zde.


description: Speciálně pro letošní vánoční atmosféru v Ostravě-Porubě vytvořil Jiří Halouzka dřevěný betlém v životní velikosti. Umělec z Jiříkova na Bruntálsku tím…

title: Ježíšek, Marie, Josef, ti mi dali zabrat nejvíce, tvrdil řezbář

maintext:
Speciálně pro letošní vánoční atmosféru v Ostravě-Porubě vytvořil Jiří Halouzka dřevěný betlém v životní velikosti. Umělec z Jiříkova na Bruntálsku tím vzdal hold ostravské čtvrti, kde před časem bydlel, když dělal horníka v rubání na Dole Jan Šverma.
Jeho betlém je pro obyvatele Poruby velkou podívanou. Foto: Deník/Radek Luksza
Betlém na Hlavní třídě patří mezi hlavní atrakce Vánoc v Porubě a má základní nejmenší přípustný počet dvaadvaceti postav. „Každá figura je z jednoho kusu dřeva. Duše stromů se tak převtělila do soch, toto je má filozofie," uvedl Halouzka, jemuž jako materiál posloužilo lipové a dubové dřevo.
„Pokud bych postavy slepoval dohromady, venku by příliš dlouho nevydržely. Takto jsou odolné vůči bočnímu dešti, sněžení i jiným vlivům počasí," pokračoval s tím, že výroba zabrala přibližně rok. Nejvíce mu, jak poznamenal, dala zabrat svatá trojice Ježíšek, Marie a Josef. Jejich postavy doplnil Halouzka obligátními třemi králi, andělem, prosebníky, dárcem, ovečkami, oslíkem, volkem, telátkem… „Vyřezávám už od sedmi let, teď mám devětapadesát, takže jsem za to více než půlstoletí pochytil nějaký grif," prohlásil umělec.
Porubští si betlému tolik považují, že k němu postavili ochranku, která autora mimochodem držitele řady řezbářských rekordů a ocenění nechtěla jen tak pustit, aby si ustavil figury dle svého. „Když se bude mé dílo lidem líbit, není problém ho v příštím roce rozšířit," poznamenal Halouzka. Ten má v Jiříkově vůbec největší betlém světa s 246 postavami. A papežským certifikátem z Říma, kde se také setkal s Janem Pavlem II.
Poselstvím betlémů je podle jejich tvůrce „přinášení radosti všem lidem dobré vůle". Halouzka totiž věří nejen v boha, ale také v to, že je v každém člověku něco dobrého. „Dříve nebo později na to přijde i ten hříšník. Betlém je takové připomenutí a pohled na něj člověka zklidní. Přiměje ho přemýšlet a snažit se být minimálně o Vánocích lepším," doplnil.


description: Ostravští policisté dnes v odpoledních hodinách v obchodním centrum Avion Shopping Park prověřovali podezřelý balíček v domnění, že by se mohlo jednat o…

title: Podezřelý balíček v ostravském nákupním centru spustil policejní manévry


title: Události roku 2016, které hýbaly regionem

maintext:
Nymbursko - Co důležitého se stalo od března do července
Na Výstavišti v Lysé nad Labem jsou k vidění květiny, módní trendy, ale také císařská koruna.Foto: DENÍK/ Milena Jínová
Filmaři točí seriál Pustina
(Vyšlo 9. března). Nový dramatický seriál z produkce HBO Europe režíruje Ivan Zachariáš a původem Poděbraďačka Alice Nellis. Hlavní roli starostky Hany Sikorové v osmidílném seriálu ztvární Zuzana Stivínová, k ní se dále připojují Jaroslav Dušek, Eliška Křenková a Jan Cina. „Seriál je dramatickým příběhem rodiny, odvíjejícím se na pozadí vesnické komunity, která se v extrémní situaci ocitá na pokraji vlastního zániku," uvedli producenti. Podle mluvčí Pavly Brožkové ze společnosti HBO Europe se v Nymburce natáčí sekvence pro šestý díl seriálu. Celkem jich bude mít osm. Hlavním režisérem je jeden z celosvětově nejžádanějších reklamních režisérů současnosti, Ivan Zachariáš. Čtyři díly bude režírovat úspěšná režisérka původem z Poděbrad Alice Nellis.
První hříbě divokých koní v Milovicích
(Vyšlo 15. března). Radostné chvilky zažili odborníci sledující stádo divokých koní u Milovic. V neděli (13. 3.) se narodilo hříbě, které má hned několik prvenství. Po staletích přišlo v naší zemi na svět mládě divokého koně, které bylo u nás také počato. Není ovšem prvním mládětem milovického stáda. Hříbě narozené v říjnu v Čechách počato nebylo, klisna přijela z Velké Británie do Čech už březí. „Hříbě přišlo na svět přesně v 10:55. Klisna Fanny je porodila pod starým bezem. Matka ho po přibližně jedenácti minutách poprvé olízla. V 11:31 se hříbě postavilo poprvé na nohy," řekla etoložka Martina Komárková, která celý porod i následné hodiny přímo na místě sledovala. Situaci chvíli na to zdramatizovala samice pratura, která s bučením přiběhla na místo porodu.
Světový unikát Stříbrný šíp zachráněn
(Vyšlo 13. dubna). Je jen jeden. Stříbrný šíp. Nad světově unikátním motorovým vozem nazvaným Stříbrný šíp užasla veřejnost už v roce 1939, rok poté, co byl vyroben. Zanedlouho se zatají dech i nám, až v červnu v rámci každoroční výstavy v Ostravě bude červený nablýskaný krasavec z nymburského střediska oprav firmy DPOV představen široké veřejnosti. Byl moderní, luxusní, s originálním designem. Jen se narodil do nevhodné doby. V roce 1939 začal jezdit pro veřejnost, ale německá okupace Československa 15. března znamenala konec jeho rozjíždějící se kariéry. V průběhu války byla kvůli nedostatku nafty vozidla z protektorátních drah postupně odstavována včetně Stříbrného šípu. Ani po válce už nebyl využitý, jak by si byl zasloužil, a postupně upadal v zapomnění. Jeho rekonstrukce trvala pět let.
Replika císařské koruny v Lysé
(Vyšlo 22. dubna). Lysá ožila tisícovkami lidí, kteří se přijeli podívat na zahájení výstav Narcis, Elegance a Regiony na lyském výstavišti. Tentokrát je ovšem k vidění jedno velké netradiční lákadlo pro návštěvníky. Je jím replika císařské koruny Svaté říše římské, jíž byl korunován i Karel IV. a kterou si před osmi lety nechal Středočeský kraj vyrobit. Koruna je vystavena v rámci oslav 700. výročí narození českého krále a římského císaře Karla IV. „Věřím, že si milovníci historie, jejímuž slavnému období vlády Karla IV. jsme věnovali naši expozici, přijdou na své. Ve Středočeském kraji tento významný panovník evropského formátu zanechal nesmazatelné stopy, například stavbou hradu Karlštejn nebo založením tradice českého vinařství," uvedl kromě jiného hejtman Miloš Petera.
Hrozba anonyma uzavřela radnice
(Vyšlo 11. května). Výbuch nastane ve 12.15. To v úterý po deváté ranní oznámil anonym s tím, že na některých místech republiky je uložena bomba. V našem regionu se hrozba týkala poděbradské radnice. Policisté ihned okolí radnice na Jiřího náměstí uzavřeli a začala evakuace zaměstnanců v budově. Po desáté místo opustil i starosta Ladislav Langr. Mluvčí radnice Lenka Hotovcová celkovou evakuaci potvrdila. „Dnes už radnice zůstane uzavřena do konce pracovní doby. Pro veřejnost bude otevřena ve středu od rána," řekla Nymburskému deníku Hotovcová. Policisté obcházeli sousední domy a přes zvonky upozorňovali místní obyvatele o možném nebezpečí výbuchu. Z poděbradské radnice bylo evakuováno 170 osob, nasazeno bylo 19 policistů a 2 strážníci.
Jiřická věznice má být největší
(Vyšlo 18. května). Členové Ústavně-právního výboru Senátu se na svém výjezdním zasedání podívali i do jiřické věznice. Dozvěděli se o problémech, ale také o rozšíření. Tím by se měla věznice stát největší v republice. Jiřická věznice se nachází od roku 1994 v objektu bývalých kasáren po sovětské armádě. K budovám patří zhruba 55 hektarů pozemků. Generální ředitelství Vězeňské služby společněs ministerstvem právě na nich plánuje velkou výstavbu, takže ze zhruba osmi set vězňů by se v budoucnu měl počet téměř zdvojnásobit na 1 500 vězňů, čímž by se věznice stala největší v České republice. Ředitel Marian Prokeš senátory seznámil s budoucím rozšířením zařízení a svěřil se i s problémy, které věznice musí řešit. Zařízení také slouží jako eskortní věznice na jeden den pro 500 vězňů.
Při požáru zemřelo dítě a dva dospělí
(Vyšlo 8. června). Rodinná tragédie se odehrála v Poděbradech. V paneláku v ulici Dr. Horákové došlo k požáru. Po jeho uhašení hasiči objevili tři bezvládná těla. „Slyšel jsem ránu, pak se vyvalily plameny z okna u kuchyně. Na boční okno dětského pokoje ze svého bytu nevidím, ale tam prý měl požár začít," řekl Nymburskému deníku jeden ze sousedů zhruba hodinu po obrovské tragédii. Podle dostupných informací se jednalo o rodinu, přičemž dospělým mělo být zhruba kolem 40 let. Třetí obětí má být tříleté děvče. Na místo byl přivolán soudní lékař a u všech zemřelých byla nařízena soudní pitva. Dorazil i výjezd středočeských kriminalistů. Ti mají zásadní úkol: zjistit, co přesně se v bytě stalo. Mezi místními se šířily divoké spekulace, které se později i potvrdily.
Karel Otava – nový starosta Lysé
(Vyšlo 18. června). Změny v nejvyšších postech vedení města pokračují. Po osmi měsících absence městské rady a neobsazeném postu místostarosty, kterým byl do října loňského roku Petr Eliška (Kulturně!) a odstoupil po prvním neúspěšném odvolání starosty, odhlasovali zastupitelé Lysé nad Labem odvolání Jiřího Havelky (ODS) z postu prvního muže radnice. Na jeho místo následně zvolili Karla Otavu (ČSSD), který jen pár minut před tím složil slib zastupitele. Karel Otava se stal zastupitelem poté, co se svého mandátu vzdala jeho stranická kolegyně a dlouholetá členka zastupitelstva Marcela Chloupková a on podle výsledku voleb v roce 2014 byl první na řadě jako náhradník. Ve volbách do zastupitelstva získal 423 hlasů, tedy 10,90 procenta.
Nadjezd v Lysé bude přes rok uzavřen
(Vyšlo 8. července). Město čeká v příštích dvou letech velmi složitá dopravní situace. Má totiž dojít k celkové rekonstrukci nadjezdu nad železnicí mezi ulicemi Mírová a Čsl. armády a ten bude muset být na rok a půl uzavřen. Dojde tak k oddělení městské části Litol od centra města. Přestavba nadjezdu je podle starosty města Karla Otavy nutná kvůli problémům s dilatačními spárami a ocelová konstrukce je celkově ve špatném stavu. Středočeský kraj zadal projekt stavby a v letech 2017 až 2018 by mělo dojít k celé přestavbě nadjezdu. Zahájení prací je naplánováno na březen 2017 a konec v prosinci 2018. Město je rozděleno železnicí a je tu jediný nadjezd. A pak už jen místní komunikace. Nákladní doprava bude muset být odkloněna až přes Nymburk.
Provizorní kruhový objezd
(Vyšlo 22. července). Plynulejší a bezpečnější provoz. Právě to si slibují zástupci od experimentu, na jehož zavedení se od pátku začíná pracovat a bude znamenat pro řidiče úplnou novinku. Na křižovatce ulic Boleslavská a Zbožská, tedy mezi bazénem a budovou policejního ředitelství, se staví provizorní kruhový objezd. Jeho značení by mělo být dokončeno v úterý 26. července. Kruhový objezd na zkoušku bude fungovat do konce listopadu. „Bude proveden zkušební provoz miniokružní křižovatky na dobu 5 měsíců, maximálně do 30. listopadu 2016. Po uplynutí zkušebního provozu bude provedeno vyhodnocení, na základě kterého bude miniokružní křižovatka ponechána na místě do výstavby nové okružní křižovatky, nebo bude odstraněna," konstatuje ve svém stanovisku dopravní inženýr Pavel Fiala.


description: Nymburk - Dvanáct nových parkovacích míst ve speciálně vytvořených zálivech před mateřskou školkou Větrník na Okružní ulici.

title: Parkovací zálivy před školkou Větrník už slouží rodičům


description: Milovice - Zatupitelé města schválili novou obecně závaznou vyhlášku o poplatcích za odpady

title: Milovičtí řešili peníze na likvidaci odpadů


description: Poděbrady -  Lázeňské město se v příštích letech nového bazénu nedočká. Informuje o tom stránka Město Poděbrady.

title: Bazén v Poděbradech zatím nebude. Není investor


description: Nymburk - Radnice chce podpořit opravy domů v historickém centru a vyplatí dotaci těm, kteří o ni zažádají a opraví fasádu svého domu.

title: Majitelé domů v Nymburce mohou žádat o peníze na fasády


description: Kamenné Zboží - Černé skládky dlouhodobě trápí Kamenné Zboží. Použitý stavební materiál či starý nábytek se objevuje na polních cestách, v místní strouze…

title: Kamenné Zboží: boj s černými skládkami


description: Svídnice - Vendula Burger, příslušnice slavného hereckého rodu Budilů, Steimarů a Kodetů, se ocitla hrou osudu ve Svídnici, kam přesunula své divadelní…

title: Herečka našla Vánoce až tady ve Svídnici

maintext:
Svídnice - Vendula Burger, příslušnice slavného hereckého rodu Budilů, Steimarů a Kodetů, se ocitla hrou osudu ve Svídnici, kam přesunula své divadelní semináře a performance
Divadelnice Vendula Burger je živel v sukních, který víří a zčerstvuje vzduch v malebném koutě Polabí. Přiřítila se odkudsi, usadila se tu a začala navíjet na špulku intenzivních prožitků pestrobarevné nitky, které vedou z celého světa. Spolu s místními jimi tady teď vyšívá krásné obrazy ze společného života. Vendula Burger je v posledních letech výraznou osobností Dymokurska. Příslušnice slavného hereckého rodu Budilů, Steimarů a Kodetů se po letech pobytu v zahraničí, kdy nejprve studovala v Paříži na proslulé Mezinárodní škole Jacquese Lecoqa, a pak šířila jeho metodu jako pedagožka a herečka takřka po celém světě, ocitla hrou osudu v nepatrné vísce Žitovlice u Dymokur a posléze se usídlila na dobro v sousední Svídnici, kam přesunula své divadelní semináře a performance. A také svoji živelnou energii a nakažlivé nadšení.
BUDILKA VYHÁNÍ Z POHODLÍ LENOŠEK
Za krátkou dobu zdejšího působení je Budilova divadelní škola, kterou Vendula založila a řídí, podepsaná pod řadou originálních akcí a projektů, počínaje Živou kronikou Svídnice (mimochodem chystá se unikátní vydání v tištěné podobě)a konče netradičně vedenými dramatickými kroužky a semináři pro děti i dospělé. Místní obyvatelé se díky ní učí nejen pasivně přijímat, ale také aktivně tvořit a rozdávat. Takhle líčí Vendula jednu z řady posledních akcí.
„V Žitovlicích – Pojedech pomáhám už třetím rokem s divadelním vystoupením v rámci tradičních oslav adventu. Třeba vloni jsme sestavili s dětmi muzikál s koledami a já jsem hodila rukavici jejich matkám: „To by bylo hezký, kdybyste příští rok zahrály za odměnu vašim dětem zase vy. Děti si to samozřejmě pamatovaly, takže jedno letošní číslo bylo opravdu v podání maminek. Nejdřív se trošku styděly, ale pak se osmělily. Opásaly se zástěrami, uvázaly si šátky a za hnětení těsta na perníčky vyprávěly o starých tradicích, o jmelí, o házení pantoflem… Do svých rolí se vžívaly tak intenzívně, že vznikla spousta humorných scén k pobavení všech," líčí Vendula jednu část oslav adventu.
Pak pokračuje ve vyprávění o tom, že ve Svídnici pojali advent zase jinak, s andělským zvoněním u rozsvícení vánočního stromu a loutkovým divadlem, s nímž přijela její kolegyně, nadaná divadelnice a pedagožka Hanka Strejčková, a posluchač nabývá dojmu, že tu nádhernou vánoční atmosféru v zaplněné staré škole prožívá…
TEN PRAVÝ DOMOV
Se svými dvěma malými synky a přítelem obývá Vendula Burger bývalou hospodu ve Svídnici, k níž patří stodola, značně neuchopitelný pozemek a příroda všude kolem. Vendula v tom cítí nejen ohromný potenciál pro rozvíjení Budilovy divadelní školy, ale hlavně místo, kde je konečně opravdu doma. „Poprvé mám pocit, že jsem někde zakotvila, že mě přijali a že tu svou prací něco buduju," říká s tím, že si velmi cení podpory vedení Dymokur i Žitovlic a také místních sponzorů, bez nichž by se jí to nedařilo.
TY PRAVÉ VÁNOCE
Vendula, přestože se narodila s puncem nespoutané umělecké osobnosti, přiznává, že vždycky toužila prožívat klidné Vánoce, což v rodině mimořádně silných hereckých osobností dost dobře nešlo. Chtěla vždycky dělat umění, ale zároveň žít v přírodě, vychovávat tu své děti. Teď se zdá, že se jí tahle životní představa včetně klidných Vánoc konečně plní. „Občas jsme neměli ani pořádný vánoční strom. Tak jsem letos těm mým klukům slíbila největší, jaký kdy měli. A vzhledem k tomu, že náš obývák má výšku čtyři metry, stojí za to. Získali jsme špici z poraženého stromu, těším se, jak ji budeme rvát do obýváku. Věřím, že letos konečně zažiju klidné rodinné Vánoce, takové, jaké mají být. To bych přála všem lidem: dělat práci, která je baví, i když zrovna nevynáší, a mít rodinu a domov, kde vládne klid," zakončila Vendula Burger své povídání před Štědrým dnem.


title: Kamenný most v Nymburce se na ohňostroj uzavře. Kvůli bezpečnosti

maintext:
Nymburk - Policie ve spolupráci s radnicí podnikají preventivní opatření proti případným hrozbám teroristického útoku.
Ilustrační foto.Foto: Deník/Pavel Sonnek
Desítky, možná stovky lidí si tradičně zvykly pozorovat nymburský novoroční ohňostroj z kamenného mostu přes Labe. Dvacetiminutová show jez tohoto místa dobře pozorovatelná. Letos si však zájemci budou muset nalézt jiné místo. Zřejmě tak posílí tisícovky lidí, které tradičně sledují ohňostroj z ulic Na Přístavě a Na Fortně.
Policie po domluvě s vedením nymburské radnice pro letošní novoroční ohňostroj uzavře přístup na kamenný most. „Je to v rámci preventivních bezpečnostních opatření. Z obou stran mostu budou policejní hlídky, které nikoho na most nepustí," potvrdil informaci starosta Pavel Fojtík.
Je to reakce na nedávný teroristický útok v Berlíně. Policisté ve spolupráci se strážníky a hasiči chystají i další opatření. Přístup do ulice Na Přístavě směrem od nájezdu na kamenný most bude střežena autem hlídky městské policie. Z druhé strany u cyklostezky pod soudem bude blokovat možný vjezd do davu auto klasické policejní hlídky. Navíc v ulici Na Fortně budou připraveni i hasiči s cisternou. Nebudou tedy použity betonové či kovové zábrany, které se používají při ochraně například vánočních trhů a podobných hromadných akcí spojených s koncem roku v jiných městech. „Ta možnost bezpečnostního rizika je opravdu minimální a my chceme všechny Nymburáky na ohňostroj pozvat. Zároveň se snažíme zajistit, aby se cítili v bezpečí," doplnil Fojtík.
V Nymburce sledují ohňostroj z míst pod soudem tradičně zhruba dvě tisícovky lidí. Podobná účast se očekává i letos.


description: Nymburk - Všichni chtějí jíst a zas tu nemáme pečivo. Nestíhám nakupovat do zásoby, snad má dneska Jednota otevřeno.

title: VÁNOČNÍ PŘÍBĚHY: O ztracené peněžence a muži v autě


description: Nymbursko - Kolem sedmi stovek lidí na Nymbursku se ve středu v 18 hodin spojilo v jeden velký sbor, aby si zazpívaly vánoční koledy při akci Deníku a…

title: Děkujeme vám, že jste s námi zpívali koledy


title: Betlémské světlo rozsvítilo kapli

maintext:
Nymburk - Sakuti si zazpívali koledy v kapli sv. Jana Nepomuckého a rozdávali Betlémské světlo
Kaple sv. Jana Nepomuckého se stala ve středu v podvečer kaplí vánoční, a to díky skautům ze střediska Modrá flotila, kteří si sem přišli tradičně zazpívat vánoční koledy. Byla zvána veřejnost, která kapli docela zaplnila. Všichni, kdo si v čase vrcholných příprav na svatý večer našli chvíli, si užili známé lidové koledy i méně známé vánoční písně v podání mnohočlenného sboru Modré flotily.
Vánoční atmosféra byla o to silnější, že před kaplí zářilo Betlémské světlo, které si pak návštěvníci mohli odnést s sebou domů. Pokud ho ještě nemáte, můžete si pro ně zajít až do Štědrého dne do Mezinárodního skautského střediska Tortuga v Kolínské ulici, po předchozí telefonické domluvě, tel. č. 737 949 632.


description: Nymbursko - Přinášíme fotografie miminek narozených na Nymbursku v 50. a 51. týdnu

title: FOTO: Právě jsme se narodili


title: Příběh ze života: odchod od partnera zvládla i s dětmi s pomocí centra Respondeo

maintext:
Nymburk - Další příběh Intervenčního centra Respondeo vypráví o dlouhé cestě za klidným životem bez násilného partnera.
Ilustrační: Domácí násilíFoto: Archiv VLP
„Nehorší je bezmoc, když partnerovi vše hladce prochází a nikdo nevidí, jak se ke mně a k dětem skutečně chová," začíná svůj příběh Iveta. Pomohlo až Intervenční centrum Respondeo.
ANI NAROZENÍ DĚTÍ NEZMĚNILO CHOVÁNÍ PARTNERA
S partnerem žila Iveta téměř deset let. Zprvu se vztah zdál být ideální, ale všeho do času. Partner trávil jako podnikatel hodně času mimo domov, služební cesty znamenaly nevěru. Iveta se bála sdělit mu své zjištění, už věděla, že by ho to vyprovokovalo k vulgárním urážkám, a dokonce k fyzickému napadení. Za to se jí vždy omluvil a Iveta znovu a znovu uvěřila.
ZAJÍMALY HO JEN PENÍZE Ani narození dětí jeho chování nezměnilo. „I když věděl, že čekám jeho děti, dokázal mě bít a psychicky mě ničit," vzpomíná mladá žena se slzami v očích. Vždy po narození dítěte to vypadalo, že se situace upravila, ale trvalo to jen chvíli. Iveta se starala o děti a domácnost sama, partner se nejen nezajímal, ale trápil ji vulgárními urážkami a výčitkami, že utrácí jeho peníze. Dokonce ji donutil podepsat několik půjček. Své slovní ataky doprovázel partner obvykle fyzickými útoky…
POMYSLNÝ DŽBÁN PŘETEKL
Dlouho Iveta svého partnera omlouvala. Zlom nastal, když zjistila, že je závislý na návykových látkách, a začala si uvědomovat rizika takového chování. Obavy o děti ji dovedly k sociální pracovnici sociálně právní ochrany dětí. Ve spolupráci s ní byla domluvena první schůzka v Intervenčním centru Respondeo.
NA CESTĚ Z PEKLA
Věci pak nabraly rychlý spád. Ivetu podpořili rodiče, s nimiž jí manžel zakazoval se stýkat. Nyní se k nim s dětmi nastěhovala, a tak získala potřebný klid pro řešení své situace. Intervenční centrum nejdříve pomohlo klientce ošetřit výživné pro nezletilé děti, následovala pomoc se sestavením návrhu na určení péče a výživy pro děti. Tady Iveta využila službu interního právníka organizace. Díky psychologické pomoci Respondea dokázala Iveta ignorovat partnerovy výhrůžky a nenechala se přesvědčit k návratu.
HAPPY END
Soudní jednání dopadlo pro Ivetu úspěšně. Děti bude mít výhradně ve své péči. Také dluhy se jí podařilo splatit z prodeje auta. Ještě ji čeká hledání nového bydlení, což nebude vzhledem k její finanční situaci jednoduché, ale nejhorší má ona a její děti za sebou. „Ta cesta za ten klid a pohodu opravdu stála," uzavírá svůj příběh už zase usměvavá Iveta.
Kontakt: Alena Líbalová, vedoucí Intervenčního centra Respondeo, tel. 775 561 847, obeti@respondeo.cz


description: Budiměřice, Šlotava - Veřejný prostor ve Šlotavěv sousedství říčky Trnávky, mezi místními známý pod názvem Na Plácku, doznává v poslední době výrazných…

title: Šlotavský plácek se postupně proměňuje. K lepšímu!


description: Nymburk -  Zvýšenou ostražitost by měli mít řidiči, cyklisté i chodci během úterý 27. prosince.

title: Řidiči, pozor! V úterý na náměstí nepůjdou semafory