description: Místo jednoho centrálního autobusového nádraží u Škodovky má být několik přestupních terminálů ve městě a menší autobusové nádraží přímo u toho vlakového. Největší autobusový dopravce v kraji se ovšem na tento plán dívá skepticky. Míní, že Plzni přinese více prázdných autobusů v ulicích.

title: Autobusy zahltí Plzeň, varuje dopravce před rušením centrálního nádraží

maintext:
Po desítkách let Plzeň zřejmě přijde o jednu ze svých podivných zvláštností. Autobusové nádraží už nebude vzdálené více než dva kilometry od hlavního vlakového, ale přímo vedle něj. Stavební povolení je vydané.
Náměstek plzeňského primátora pro dopravu Petr Náhlík naznačil, že v budoucnu město nepočítá s Centrálním autobusovým nádražím u Skvrňanské třídy, ale bude preferovat malé přestupní terminály.
„Lidé, kteří jezdí do Plzně od severu, od Třemošné, už dnes přestupují na městskou hromadnou dopravu na zastávkách Okounová nebo u Gery. Přestoupením na tramvaje ušetří ve špičce i čtvrt hodiny,“ vysvětluje Náhlík, proč je dobré přestupní terminály preferovat.
Podle Zdeňky Kmochové, ředitelky společnosti POVED, regionálního organizátora dopravy v Plzeňském kraji, jsou ale mnozí lidé zvyklí jezdit až na Centrální autobusové nádraží. „Když jsme některé linky ukončili u Gery, přišlo nám pak dost stížností. I když jsme měli spočítané, že hodně cestujících přestupuje, přesto mnoha lidem vadilo ukončení linek už tam,“ uvedla Zdeňka Kmochová.
Nebude kde odstavit autobusy
Z dosud zpracovaných projektů a záměrů přestupních uzlů na okrajích Plzně podle odborníků vyplývá, že v nich nebude příliš místa pro odstavení autobusů.
Kromě terminálu u hlavního vlakového nádraží vznikne další v Kaplířově ulici. V místě současného fotbalového hřiště by v budoucnu mělo být i velké parkoviště. „Parkoviště by mělo fungovat podobně, jako to současné před hlavním vlakovým nádražím. Bude pro osobní auta, ale v případě potřeby bude použitelné i pro odstavení autobusů. Tři parkovací místa pro auta budou stačit pro odstavení jednoho autobusu,“ uvedl náměstek plzeňského primátora Petr Náhlík.
Jaroslav Vejprava, šéf největšího meziměstského dopravce v kraji ČSAD Autobusy Plzeň, podotkl, že zamýšleným zrušením Centrálního autobusového nádraží v Plzni se téměř nic nezmění.
„Jen bude jezdit po městě více prázdných autobusů. Autobusy musejí někde tankovat, řidiči odevzdávat tržby, stejně kvůli tomu budou muset po Plzni jezdit. Dnes ve špičce stojí na odstavných plochách Centrálního autobusového nádraží před další jízdou 70 autobusů. Pokud autobusové nádraží skončí, budou muset někam přejíždět. Místa na terminálech jim stačit nebudou,“ řekl Vejprava.
Už na podzim přijde areál Centrálního autobusového nádraží v Plzni o podstatnou část odstavné plochy. Město tam vybuduje parkoviště pro odstavená auta (psali jsme zde).
Část autobusů by se pak mohla přesunout na někdejší autobusové nádraží v Domažlické ulici.
„Podle studie se tam po úpravách vejde 22 autobusů. Na autobusové nádraží dokážeme naskládat asi 30 autobusů, ale pak musíme najít místo ještě pro dalších 20. Pokud budou jezdit na Doubravku přímo do areálu ČSAD, budou to další najeté kilometry prázdných vozů po městě navíc. Budeme chtít jejich úhradu,“ netají šéf ČSAD Autobus Plzeň Jaroslav Vejprava.
Lidé z dopravní branže říkají, že když se začínaly rodit plány na menší autobusové nádraží u toho vlakového, podle záměru tam měly končit krátké linky z Rokycanska a jižního Plzeňska. Většina autobusů měla pokračovat až na Centrální autobusové nádraží.
Podle posledních záměrů by stávající autobusové nádraží mělo v budoucnu zmizet a je jednou z rozvojových ploch pro výstavbu.


maintext:
Plzeňský soud tvrdě potrestal pěstitele konopí. Odhalila je fotopast
16:46 , aktualizováno 16:46
Za pěstírny konopí v přístavcích domů na severním Plzeňsku padly u Krajského soudu v Plzni přísné tresty. Bohumila Týce a Josefa Dobřanského, v jejichž budovách kytky rostly, poslal soud na čtyři roky do vězení. Tomáš Bejsta a Jan Havlík by měli v nejpřísnějším vězení strávit dokonce devět let.

fasttext_language: cs


description: Tři nové vodní nádrže začaly sloužit na Zámeckém potoku poblíž Kladrub na Tachovsku. Mají pomoci s regulací vody v krajině v případě sucha i povodní.

title: Nové rybníčky zadrží vodu v krajině, jsou i útočištěm žab a vážek


description: V nemocnicích v Plzeňském kraji chybějí internisté. Je to dáno jejich odchody do soukromých ambulancí, kde mají více peněz i volného času.

title: Více peněz i času. Internisté míří z nemocnic do soukromých ambulancí


description: Případ loňského loupežného přepadení seniora, na kterého dala pachatelům tip jeho ošetřovatelka, začal ve středu projednávat Krajský soud v Plzni. Dvěma násilníkům hrozí až dvanáct let vězení, ženě osm.

title: Bratři čelí obžalobě z loupeže, tip na bohatého seniora dala pečovatelka

maintext:
Podle obžaloby všechno začalo, když se profesionální pečovatelka Martina Šůchová v hospodě pochlubila svému známému Františkovi Řezáčovi, že se stará o bohatého důchodce z plzeňské části Bory. Ten má prý doma v krabici možná až půl milionu korun a další více než milion „na knížce“.
„Obžalovaná řekla, že pokud by pánovi peníze vzali, ani by to nepoznal, a že může od jeho bytu obstarat klíče. Řezáč jí řekl, že kdyby byly klíče, peníze by se mohly ukrást, a pak o tom informoval svého syna,“ uvedla státní zástupkyně Blanka Špánková.
Čtyřiačtyřicetiletá pečovatelka, které hrozí až osm let vězení, pak podle spisu nechala udělat kopie klíčů od domu a bytu seniora, Řezáčovi sdělila adresu, číslo bytu a jméno důchodce.
„Řekla mu, že peníze se nacházejí v papírové krabici od bot červené barvy v sekretáři v obývacím pokoji. Řekla, kdy poškozený chodívá ven z bytu. František Řezáč starší pak klíče i informace předal svému synovi. Ten mu řekl, že s sebou vezme bratra Michala Broma a byt si nejdříve obhlédnou,“ řekla státní zástupkyně.
Šůchová pracovala jako pečovatelka dvacet let
I když senior měl opouštět byt dopoledne, bratři vyrazili do akce 3. prosince kolem čtvrt na pět odpoledne. Čtyřiaosmdesátiletý pán seděl v pokoji a když viděl nezvané muže, pokusil se vstát. Brom ho podle spisu položil na podlahu a přitlačil mu hlavu a tělo na zem. Řezáč zatím prohledával obývací pokoj.
„Našel krabici, ve které bylo nejméně 611 tisíc korun. Bromovi řekl, že to má a mizí. Z bytu utekli. Řezáč starší pak finanční hotovost rozdělil na čtyři díly,“ řekla státní zástupkyně s tím, že každý z obžalovaných dostal svůj díl.
Šůchová, která pracovala jako pečovatelka dvacet let, u soudu odmítla vypovídat a neustále si zakrývala tvář. Na policii dříve uvedla, že v hospodě se jí Řezáč starší ptal, jestli neví o někom, kdo má peníze. Asi o měsíc později chtěl, jestli by od takového bytu mohla zajistit klíče.
„V listopadu jsem si v práci půjčila klíče z trezoru a nechala udělat duplikáty. Nikdo nic nepoznal. Ze došlo k odcizení peněz jsem se dozvěděla až další středu od sousedů seniora,“ uvedla žena na policii. Odmítala, že by věděla, kde přesně má důchodce schované peníze.
Z bytu pachatelé utekli přes Borský park
Řezáčově žádosti o klíče vyhověla prý proto, že má žárlivého manžela a Řezáč si prý na ni mohl něco vymyslet. Když jí pak po činu nabízel v hospodě peníze, podle svých slov je odmítla.
Třicetiletému Bromovi a jeho o čtyři roky mladšímu bratrovi hrozí až dvanáct let vězení. Brom u soudu odkázal na svoji výpověď z přípravného řízení, v ní mimo jiné uvedl, že s bratrem po loupeži z bytu utekli přes Borský park a podběhli trať do lesa u Výsluní. Tam přepočítali peníze.
„Bylo tam asi 390 tisíc,“ řekl Brom na policii. Přiznal také, že když šli s bratrem pro peníze do bytu, měl v sobě dávku drogy. Podíl z lupu pak prý utratil za drogy a alkohol, koupil si mobil a hrál automaty.
Michal Brom i jeho bratr jsou ve vazbě. Řezáč starší, který je také obviněný, a Šůchová jsou vyšetřovaní na svobodě. Řezáč starší ve středu k soudu nedorazil, je nemocný. Hlavní líčení bude pokračovat v dalších dnech.


authors:
Autor
Natáčení Bylo Idylické
Vzpomíná Režisér Václav Vorlíček

description: Kultovní pohádka Tři oříšky pro Popelku, filmy Královský omyl z roku 1967, o mnoho mladší Šašek a královna nebo pohádka Tři životy. Tahle filmová díla spojuje, že část scén vznikla ve vodním hradě Švihov na Klatovsku. Hrad jako místo pro natáčení objevily i zahraniční filmové produkce.

title: Hrad Švihov změnili filmaři ve statek, princ v něm našel svoji Popelku

maintext:
Jsou momenty, které si i po třiačtyřiceti letech Eva Kojanová ze Švihova vybaví naprosto jasně. Jak Popelčina macecha v podání Caroly Braunbock dostala na hlavu pokaždé netopýří křídla a také jak dětem na natáčení často rozdávala žvýkačky. Nebo jak Jana Libíčka jako preceptora do sedla valacha museli kvůli jeho postavě vysazovat za pomoci kladky.
Filmová místa Letní seriál MF DNES a iDNES.cz vás zavede na několik desítek míst po celé České republice, která si filmaři vybrali jako kulisu pro filmy, televizní seriály nebo hudební klipy.
„A Pavel Trávníček mě svezl na koni,“ vybavuje si Kojanová, které v době natáčení bylo osm let.
Kultovní pohádka Tři oříšky pro Popelku vznikala z velké části na hradě Švihov a v jeho nedalekém okolí. Lokalita je filmaři velmi vyhledávanou, tím úplně prvním snímkem, který tu vznikl, byl v roce 1967 Královský omyl. Dohromady už se záběry odsud objevily ve čtyřech desítkách různých filmů.
Kromě Popelky se tu natáčel namátkou také Šašek a královna, pohádka Tři životy či film o Karlu IV. Hlas pro římského krále. Popelka mezi nimi má ale jednoznačně výsadní postavení.
„Mě tahle pohádka provází od dětství. Přitom nejsem rodák ze Švihova a dlouhá léta jsem o tom, že se tady točila, nevěděl,“ říká starosta obce Václav Petrus s tím, že pohádka je nesmazatelně do povědomí místních zapsána. „Já si myslím, že je to jedna z nejhezčích pohádek,“ souhlasí Eva Kojanová.
Osmiletá Eva se na natáčení chodila ráda dívat. Její sestra si dokonce v komparzu zahrála. „I naše kočička tam hrála. Ale museli ji celou přestříkat barvou,“ loví z paměti střípky z natáčení Eva Kojanová a připomíná, že Popelčin úkryt se nacházel v sadu jejího dědečka.
Na herce i filmový štáb vzpomíná velmi ráda, všichni byli milí, princové nadto ještě krásní. A režisér Václav Vorlíček se sem stále vrací. „Popelka je jako jeho dítě. Je vidět, že ten film má rád, i jako řadový divák,“ míní Václav Petrus a pro uznávaného režiséra má jen slova chvály. „Je to velmi příjemný noblesní pán, nehraje si na žádnou hvězdu,“ popisuje Petrus.
V roce 2014 se pohádka dočkala i nových barev:
VIDEO: Poznáte rozdíl? Vylepšená Popelka září barvami Pro zobrazení videa musíte mít zapnutou podporu JavaScriptu
Natáčení bylo idylické, vzpomíná režisér Václav Vorlíček
Václav Vorlíček se netají tím, že na Švihov jezdí rád. „Okamžitě se mi vynořují vzpomínky na všechny, kteří se mnou spolupracovali a kteří mezitím ,stihli‘ zemřít, už nejsou mezi námi. A je jich poměrně hodně,“ líčil v rozhovoru pro MF DNES Vorlíček před třemi lety při příležitosti čtyřicátého výročí od vzniku filmu.
Natáčení bylo prý idylické, dokonce ve správný okamžik napadl sníh. Přesně jak bylo potřeba. „Sám jsem si vymyslel, že se příběh bude odehrávat v zimě, i když původně to bylo psané jako letní film. Měli jsme tedy zimní kulisu se vším všudy. Domů jsme chodili značně promrzlí. Museli jsme prosit v hotelu, aby, než se vrátíme z natáčení, roztopili pořádně kotel,“ popisoval.
Co se týče samotných záběrů, Švihov, respektive předhradí, po nutných úpravách posloužil jako kulisa hospodářství. „Část předhradí se stodolami dojmem velkého dvora působila, bylo to nenatřené. Tmavá zeď hradu, v níž jsou prázdná okna, jsme filmově zabydleli přistavěním dřevěného ochozu, z něhož vedly schody dolů. Do oken se vsadily okenice a do jednoho z krajních dveře. Když je ale statkářka otevřela, museli jsme záběr ustřihnout. Za ní se objevila díra, za nimi nebylo nic,“ vybavil si Vorlíček.
Brána podle něj byla příliš daleko, proto se přistavěla nová. „K tomu jsme už jen postavili žebřiňák a holubník,“ dodal Vorlíček.
Sad dědečka Evy Kojanové, kam chodí Popelka za Rozárkou, je nedaleko odsud, stejně jako rybník, do něhož se převrhla macecha s dcerou Dorou. Lesní motivy, třeba honička Popelky s princem, vznikaly mezi Železnou Rudou a Klatovy. A interiéry v NěmeckuPodle Petruse před několika lety na hradě Švihov vznikla jakási naučná ministezka, která návštěvníky s jednotlivými filmovými místy seznamuje. Řada z nich si totiž záběry z filmů s daným místem vůbec nespojí. „U některých filmů jen znalci poznají, že se natáčel u nás. Často bývají prostory hodně maskované,“ vysvětluje Petrus.Výjimku v tomto ohledu podle něj tvořil snímek Šašek a královna, v němž hrad hraje velmi významnou roli.
Když filmaři hrad zamaskují, prohlídky bývají i mezi kulisami
Na rozdíl od Popelky nejsou dnešní natáčení veřejnosti běžně přístupná. Václav Petrus se prý s filmaři setkává naprosto minimálně. „Stalo se třeba, že jsme kulisy v hradě postavili už před víkendem, během víkendu jsme pak prováděli i v těch kulisách. Jedině takovým způsobem bylo možné se na natáčení podívat,“ uvádí kastelán Švihova Lukáš Bojčuk.
Zpravidla však natáčení znamená úplné uzavření hradu. Právě z tohoto důvodu bude hrad pro návštěvníky nepřístupný po celý příští týden, vznikat zde bude část seriálu americké produkce o templářích. „Natáčet se bude dva dny, je třeba ale upravit interiér, především okna a dveře. Oni si vyrábějí vlastní tak, aby zapadaly do jejich doby,“ vysvětluje Bojčuk.
Toto natáčení je jediné, které letos Švihov hostí. Zpravidla jich však za rok bývá vícero. „Některé filmy se tu natáčely kvůli příjemnému prostředí, jiné kvůli snadné dostupnosti z Prahy. Důležité je, že máme hodně zachovalých interiérů v relativně nezměněné podobě. To se filmařům líbí,“ nabízí vysvětlení obliby hradu Lukáš Bojčuk.
Za pravdu mu v tomto ohledu dává i Václav Křístek, režisér snímku Hlas pro římského krále, který se na Švihově natáčel loni v létě. „Lokalit, na nichž se dají točit záběry 14. století, není mnoho. Památek máme sice poměrně hodně, ale vhodných je opravdu málo,“ osvětloval loni Křístek, proč si vybral právě Švihov.
Podle Jaroslava Plesla, který v tomto snímku ztvárnil postavu Dobeše z Bechyně, je Švihov zajímavý především kvůli stavebnímu charakteru. Je to takový pomyslný přechod mezi hradem a zámkem. „Je to hrad, zároveň ale splňuje všechny požadavky moderního a přepychového bydlení. Interiéry jsou větší a vzdušnější, než bývají na ostatních hradech,“ hodnotil Plesl.


description: Plzeňský biskup Tomáš Holub se stal kmotrem ohroženého holuba krvavého původem z Filipín. K adopci se rozhodl u příležitosti Dne modliteb za péči o stvoření, který připadá na 1. září. Papež František jej vyhlásil v loňském roce.

title: Biskup Holub se stal kmotrem holuba, k adopci si vybral druh z Filipín


description: Prověřit podmínky chovu psů v obci na Tachovsku chtěli na podnět ochránců zvířat kontroloři Státní veterinární správy. Žádali policii, aby jim do stodoly pomohla vejít neohlášeně, ale narazili. O týden později při oznámené kontrole už pochybení nezjistili.

title: Policie odmítla jít do množírny. Při ohlášené kontrole už byli psi pryč


description: Značný zájem turistů o Plzeň, který se zvedl loni, kdy byla krajská metropole Evropským hlavním městem kultury, přetrvává i nadále. Počty turistů v letošním prvním pololetí jsou srovnatelné se stejným obdobím loňského roku.

title: Počty turistů v Plzni jsou stále vysoké, přijíždějí Němci i Korejci

maintext:
Zatímco loni se v prvním pololetí ubytovalo v Plzni 119 480 hostů, letos jich bylo ještě o 99 víc. Nárůst turismu v souvislosti s loňským titulem Evropské hlavní město kultury (EHMK) byl přitom mimořádný.
„Třeba v Lille, které bylo EHMK v roce 2003, došlo k tomu, že v roce následujícím přijelo turistů ještě více. Chtěli si užít město takové, jaké opravdu je, ve větším klidu a pohodě,“ nabízí vysvětlení šéf společnosti Plzeň 2015 Jiří Suchánek.
Kdo jsou turisté v Plzni V prvním pololetí roku 2016 navštívilo Plzeň 119 579 turistů, o 99 více než v prvním pololetí loňského roku. Podle informací Českého statistického úřadu bylo z tohoto počtu 46 148 lidí z Česka, zbytek pocházel ze zahraničí. Domácích hostů zhruba o 5 procent ubylo, těch ze zahraničí je naopak přibližně o 5 procent více než ve stejném období loňského roku. Počet přenocování dosáhl za prvních šest měsíců téměř 220 tisíc, zhruba o pět tisíc méně než za stejné období loňského roku.
Nejvíce zahraničních turistů přijelo z Německa (téměř 31 tisíc) , druhou nejpočetnější skupinou jsou Korejci (4,4 tisíce), Slováci (4,2 tisíce) a Číňané (cca 3,2 tisíce). Oproti loňsku ubylo hostů z Rakouska.
, druhou nejpočetnější skupinou jsou Korejci (4,4 tisíce), Slováci (4,2 tisíce) a Číňané (cca 3,2 tisíce). Oproti loňsku ubylo hostů z Rakouska. ČSÚ eviduje pouze turisty ubytované v oficiálních ubytovacích zařízeních, oproti tomu signální data z mobilů dokáží zachytit i turisty nocující v soukromí nebo jednodenní návštěvníky. Naměřené hodnoty zahraničních turistů jsou za 1. pololetí téměř shodné s ČSÚ, počty domácích turistů jsou podstatně vyšší.
Je si ale vědom toho, že svou roli může hrát i změna bezpečnostní situace v Evropě, kvůli níž lidé volí jiné destinace než dříve. „Nicméně je vidět, že Plzeň se otevřela. Myslím si, že by k nárůstu mohlo docházet i dále,“ míní Suchánek.
Netají se přitom tím, že i jeho samotného počty turistů v letošním roce překvapily.
Podle náměstka primátora Martina Baxy je změna patrná na první pohled. „Pamatuju si Plzeň před rokem 2014, kdy spatřit tu o víkendu zahraničního turistu bylo téměř nemožné. Teď je to jiné. Turismus je stále vysoký, žije to na zahrádkách,“ pochvaluje si Baxa.
Připomíná, že ve většině měst, která byla dočasně držitelem titulu EHMK, k poklesu turistů došlo. „U nás se podařilo nastavený trend udržet. Uvidíme, zda se to podaří i do budoucna. V každém případě chceme dělat cílené kampaně,“ naznačuje Baxa a dodává, že příští rok by měl být zaměřený na rodinnou turistiku.
„Počítáme s tím, že se návštěvnost bude odvíjet od toho, jak budeme my sami aktivní a jaké produkty budeme schopni nabídnout,“ říká Martin Baxa.
Oproti loňsku se turisté mírně proměnili. Ubylo návštěvníků z Rakouska, naopak i nadále přibývá těch z jihovýchodní Asie.
„Největší položkou v portfoliu zahraničních hostů jsou tradičně Němci. Letos jich za první pololetí přijelo 30 911. Rozdíl oproti loňsku činí jenom minus šest osob, což je opravdu výborný výsledek,“ sdělila už dříve Kristina Štěpánová z organizace Plzeň - Turismus.
„Zatímco loni bylo plné město skupin turistů, letos přijíždějí častěji turisté individuálně,“ přidává další postřeh Jiří Suchánek.


description: Až tři roky vězení hrozí Matějovi Trojovskému, který čelí obžalobě z napadení tří mužů na firemním večírku v Plzni. Případ bývalého hokejisty, který už je v podmínce, začal v úterý projednávat okresní soud.

title: Bývalý hokejista rozbil čelist strážníkovi, teď ho viní z dalšího útoku

maintext:
Jednatřicetiletý bývalý extraligový hokejista podle obžaloby zranil tři muže loni 29. listopadu na firemním vánočním večírku v restauraci v Plzni na Roudné. Podle spisu nebyl zaměstnancem firmy, která večírek pořádala a nikdo ho tam nepozval.
„Když vstoupil do zadního sálu a byl upozorněn, že se jedná o soukromou akci, nereagoval na to,“ uvedla státní zástupkyně Ivana Hostašová.
Podle jejích slov se obžalovaný dostal do konfliktu s Lukášem Ch., v tom zasáhl Jan F., který se postavil mezi oba muže, aby zabránil případnému dalšímu konfliktu.
„Obžalovaný Jana F. uchopil a hodil mezi stoly v sále. Vzápětí udeřil Lukáše Ch. pěstí do obličeje. Pak přistoupil k Tomáši Š., kterého udeřil pěstí do obličeje a způsobil mu tržnou ránu obočí, lehké pohmoždění oka a lehký otřes mozku. Ve snaze zabránit dalšímu napadání skočil obžalovanému na záda Radek K. a chytil jej do takzvané kravaty. Tomu obžalovaný nezjištěným mechanismem způsobil oděrky, zhmožděninu nosu a lehký otřes mozku,“ uvedla Hostašová.
Lukáš Ch., Tomáš Š. a Radek K. byli kvůli zraněním v pracovní neschopnosti.
Matěj Trojovský však obžalobu odmítá. „Z toho, co je mi kladeno za vinu, není nic pravda,“ prohlásil.
Roztrhl jsem dva, co se prali, řekl Trojovský
Podle své verze byl ten večer se známými v přední části podniku, v jehož zadním sále byla firemní akce. S kamarády tam večeřel a sledoval s nimi na plátně boxerský zápas.
„Skončil zápas, známý na chvíli odešel a pak se vrátil, že vzadu je akce, jsou tam ženské, ať tam jdeme. S Honzou K., který dělá kickbox, jsme říkali, ať tam nechodí, že je to zbytečné. Ostatní se zvedli a šli tam. S Honzou jsme zaplatili. Když jsme byli na odchodu, přiběhla ze sálu druhá barmanka. Ječela, že se tam perou a mlátí naše kamarády,“ vypověděl Trojovský.
S kamarádem pak podle něj šli do sálu. „Viděl jsem, že se uprostřed válí dva na zemi. Jeden byl můj známý. Šel jsem tam a roztrhl je. Pak se to víceméně uklidnilo a my jsme odešli. Vzali jsme kamarády, co stáli u baru, a šli pryč,“ dodal.
Trojovský u soudu uvedl, že v restauraci na Roudné nikoho nepraštil a nebyl na sále, když rvačka začala.
“Jsem si dobře vědom, že mám podmínku. Situací, kdy bych se mohl dostat před soudce, se bojím jako čert kříže. Ztratil bych svobodu, možnost podnikat. Nedovolil bych si to. Já se nikam nechodím bavit, protože mám spoustu práce. Tím, jak jsem urostlý, tak zřejmě působím jako magnet na lidi, kteří si chtějí něco dokazovat,“ prohlásil Trojovský.
Zranění u soudu řekli, že útočníka neviděli
V podmínce je za to, že předloni v květnu v Plzni napadl strážníka. Jednou ranou mu zlámal obě čelisti i další kosti v obličeji (psali jsme zde).
Soudkyně vyslechla i dva zraněné Radka K. a Tomáše Š. První prohlásil, že obličej útočníka vůbec neviděl.
Druhý řekl, že tančil s kolegyní, pak za sebou uslyšel divné zvuky. Otočil se, udělal asi dva kroky a probral se na zemi, někdo na něm klečel a někdo řekl: „Probral se.“
„Já si pamatuji jen útržky. Obtočili mi hlavu obvazem, odvezli do nemocnice, byl jsem na vyšetřeních. Obžalovaného jsem na večírku neregistroval,“ prohlásil Tomáš Š.


description: Po roce provozu prvního úsekového měření rychlosti v Plzni začali dopravní specialisté hledat další místa, kde by kamery mohly řidiče zpomalit. Za rychlou jízdu na Plaské třídě už motoristé zaplatili na pokutách bezmála tři miliony korun.

title: Úsekové radary v Plzni fungují už rok, řidiči dali za pokuty tři miliony

maintext:
Radary sledují asi 600 metrů dlouhý úsek výpadovky na Most v Plzni-Bolevci, kde je povolena maximálně padesátikilometrová rychlost.
Za poslední rok se v úseku mezi křižovatkami se Studentskou a Okounovou ulicí nestala vážná nehoda. I lidé, kteří v měřeném úseku přecházejí na semafory řízených přechodech potvrzují, že auta teď jezdí pomaleji. „Úsekové měření má smysl, rok ostrého provozu to ukázal,“ řekl vedoucí odboru bezpečnosti plzeňského magistrátu Aleš Průša.
Kamery propočítávající průměrnou rychlost aut mezi počátečním a koncovým bodem měření odhalily za rok 4700 příliš rychlých řidičů, téměř všem odešly výzvy k zaplacení pokuty. Tři čtvrtiny z nich už zaplatily.
I když začátek a konec měřeného úseku na silnici ohraničují příčné bílé čáry, a městská policie vedle silnice i nadále ponechává velké tabule upozorňující na měření, část řidičů je stále ignoruje. Pak se diví, když jim domů přijde jedna z nejdražších fotografií v životě.
Krátce po začátku měření zaznamenávaly kamery v průměru pětadvacet až třicet přestupků denně. V současné době je to kolem třinácti.
Systém příliš rychlá auta zaznamená a údaje k řešení přestupků automaticky odesílá. Aplikace dokonce pohlídá, zda motorista zaplatil v termínu vyměřenou pokutu, nebo zda se má jeho případ předat k dalšímu řízení, v krajním případě až k jejímu vymáhání.
Další radar by mohl být na třídě Edvarda Beneše
Podle Aleše Průši odborníci tipují další místa, kde se může úsekové měření v Plzni v budoucnu objevit. „Prioritou je bezpečnost. Viděl bych to v místech frekventovaných přechodů pro chodce nebo u velkých škol, poblíž kterých jsou rušné komunikace. Mohla by to být například třída Edvarda Beneše u areálu nemocnice,“ uvedl Průša.
Plaskou třídu, kde úsekové měření funguje rok, vybrala jako rizikový úsek policie. Volba na ni padla kvůli velkému pohybu lidí, protože je tu jeden z přestupních uzlů mezi městskou hromadnou dopravou a meziměstskými autobusovými linkami.
Z měření běžnými radary navíc vyplynulo, že tu hodně šoférů překračovalo povolenou rychlost.


description: Krajský soud v Plzni v pátek rozdal tresty za loňské přepadení seniora, na kterého dala pachatelům tip jeho pečovatelka. Podle obžaloby dva bratři přepadli čtyřiaosmdesátiletého muže u něj v bytě a odnesli si 600 tisíc korun.

title: Za oloupení seniora soud potrestal lupiče i pečovatelku, která dala tip


description: Hodně naspěch měl chlapec, který přišel na svět v noci na pondělí v sanitce záchranné služby na dálnici D5 u Nýřan. Narodil se mamince z Plané u Tachova.

title: Chlapec spěchal na svět, maminka rodila v sanitce v noci na dálnici

maintext:
Záchranáři vyjížděli k rodící mamince do Plané před 23. hodinou. Po cestě do plzeňské porodnice ale začalo být jasné, že miminko se narodí dříve, než vůz do nemocnice dojede. Sanitka proto zastavila na odpočívadle.
„Chlapeček, který dostal jméno Petr, se narodil ve 23:23 hodin v sanitce na 93. kilometru dálnice. Na svět mu pomohl lékař Robin Šín s týmem záchranářů. Maminka i chlapec jsou zdraví. Záchranáři je předali na neonatologické oddělení Fakultní nemocnice v Plzni,“ řekl mluvčí krajské záchranné služby Martin Brejcha.
Podle jeho slov bývá ročně v Plzeňském kraji podobných výjezdů asi do deseti. Časté jsou právě u maminek z Tachovska, odkud je to do nemocnice daleko.
Stává se, že se dítě narodí cestou v sanitním voze, nebo se záchranáři už na místě rozhodnou pro domácí porod a maminku s novorozencem odvezou do porodnice až pak. Stal se však i případ, kdy u domácího porodu velmi profesionálně asistoval řidič-záchranář. Ten měl původně nastávající maminku jen odvézt z plzeňské části Bory do porodnice na Lochotíně (psali jsme zde).


description: Požáry, ubývající podzemní voda a nízká hladina v korytech řek. To jsou problémy, které v Plzeňském kraji způsobuje sucho. Na Útersku už lidé používají vodu z cisteren.

title: Vyprahlý kraj čeká na déšť, na Útersko už vozí vodu v cisternách


description: Ještě v příštím roce se budou muset Slavnosti svobody v Plzni obejít bez pietní akce u památníku Díky, Ameriko! Nové pylony totiž na pomníku budou nejdříve příští rok na podzim.

title: Památník Díky, Ameriko! bude mít nové pylony zhruba za rok

maintext:
Žulové pylony památníku Díky, Ameriko! popraskaly a letos v dubnu byly odstraněny (psali jsme zde). Největší pietní akt se kvůli tomu při letošních oslavách osvobození přesunul k pomníku generála Pattona.
Podle náměstka plzeňského primátora Pavla Šindeláře by se mohly nové pylony objevit na pomníku Díky, Ameriko! zhruba za rok. Investici už schválil magistrátní výbor pro projednávání veřejných zakázek a během podzimu by se mělo vypsat výběrové řízení.
Výběr kamene je podle náměstka zásadní a je lepší mu věnovat dostatek času. „Vyhledání toho pravého kusu a následně jeho zpracování bude to nejnáročnější,“ konstatuje Pavel Šindelář a dodává, že následný transport a instalace už by tolik času zabrat neměly.
Odbor investic má na výměnu pylonů vyčleněných 15 milionů korun, kromě samotných sloupů se peníze použijí i na úpravu okolí. Dá se totiž očekávat, že kvůli odstraňování zbytků pylonů a instalaci těch nových se poškodí okolní dlažba. Na samotné žulové bloky se použijí odhadem dvě třetiny financí.
O zakázku už se předběžně přihlásila „víc než jedna“ firma, ve hře je, že kámen bude pocházet z ČR, ale i ze zahraničí.
Architekt Jan Soukup však nevidí využití české horniny příliš reálně. „V zahraničí je možnost vyšší, u nás lovíme v malém rybníčku,“ krčí rameny Soukup.
České firmy jsou podle něj sice schopny nabídnout kvalitní horninu, nikoliv ale v jednom kuse, ale slepenou třeba ze tří kusů. Soutěži by proto podle něj pomohlo, kdyby se nejprve vybíral kámen a následně až jeho dodavatel. To by podle něj nahrávalo například mrákotínskému lomu s velmi kvalitní žulou.
„Nedokáží tady ale vyrobit tak velký kus,“ vysvětluje Jan Soukup a naráží na to, že pokud by si zmíněný lom zapůjčil potřebnou techniku, výrazně se mu tím zvýší náklady a ve výběrovém řízení tedy nemá šanci uspět.
Podle Šindeláře zatím není definitivně rozhodnuto, zda se bude zakázka soutěžit vcelku, nebo po částech. „Každopádně budeme chtít kusy žuly předem vidět. Budeme je rentgenovat i sledovat po transportu do Plzně. Nechceme, aby se opět objevila po několika letech nějaká prasklina,“ zdůrazňuje Šindelář.
Architekt Jan Soukup by pro zaručení kvality rád prosadil do podmínek výběrového řízení také přesné mineralogické složení. „Je to svízelná situace, sám jsem zvědavý, jak to dopadne,“ netají se Soukup, který prý „ze zoufalství“ navrhoval i použít pro výrobu kararský, tedy bílý, mramor. Náklady by však v tomto případě byly výrazně vyšší, proto návrh neprošel.
Pylony se z Americké třídy odstranily v dubnu letošního roku po jednadvaceti letech. Odborníci sedm metrů vysoké žulové bloky důkladně prověřili a dospěli k závěru, že mohou být kvůli prasklinám nebezpečné. Vedení města pak rozhodlo, že na místě budou instalovány nové pylony, které budou vypadat úplně stejně jako ty předchozí.


description: Z nebezpečného vyhrožování a výtržnictví obvinili policisté muže, který v sobotu v plzeňské restauraci mířil plynovou pistolí na komunistického poslance Jiřího Valentu. Útočník je na svobodě.

title: Nesouviselo to s politikou, tvrdí muž, který vytáhl pistoli na poslance


maintext:
Strážovská krajkářská škola slaví 120 let, příští rok vznikne muzeum
8:15 , aktualizováno 8:15
Městečko Strážov na Klatovsku proslavily krajky, jejichž tradice sahá až do 18. století a právě letos slaví 120 let od založení tamní krajkářská škola. V příštím roce by mohlo v městečku vzniknout muzeum.


description: Krajský soud v Plzni rozdal tresty v případu pěstírny konopí, kterou podle žalobce provozovali čtyři muži v bývalé pekárně v Chebu. Tři obžalovaní mají jít do vězení, jeden dostal podmínku.

title: Z pekárny udělali pěstírnu konopí, tři obžalované poslal soud do vězení

maintext:
Obžalovaný Martin Hockicko má jít za mříže na čtyři roky, Jan Ostrý a Roman Dojčar dostali tři roky, Jiří Jankovec bude dva a půl roku v podmínce.
„Rozsudek není pravomocný,“ potvrdili advokáti i soudce. Roman Dojčar se ihned odvolal, ostatní obžalovaní i státního zástupce si ponechali lhůty pro případná odvolání. Vyměřené tresty jsou hluboko pod spodní hranicí trestní sazby, která je osm až dvanáct let vězení.
Podle obžaloby pěstírnu v areálu bývalé chebské pekárny provozovali Martin Hockicko a Jan Ostrý, druhou si od nich nechal postavit v bytě na chebském sídlišti Jiří Jankovec.
Ten v červenci u soudu řekl, že se loni dostal do nesnází. „Před rokem jsem říkal Martinovi, že asi přijdu o práci. Sešli jsme se, řekl, o co by šlo, jestli mám nějaký prostor. Byl jsem v bezvýchodné situaci, chtěl jsem pomoci i přítelkyni. Zoufale jsem potřeboval peníze. Tak jsem řekl, že bych to zkusil,“ popisoval Jankovec, proč a jak se zapojil do marihuanového byznysu.
Majitel pekárny tvrdí, že o pěstírně nevěděl
Hockicko s Ostrým mu podle jeho slov pěstírnu v bytě sestavili a zprovoznili. Plánoval, že za tři měsíce sklidí první úrodu, tu zpeněží a více než sto tisíc korun bude přilepšením před Vánocemi. Hockicko mu prý řekl, že se o distribuci postará sám.
Jenže místo Jankovce sklízela rostliny policie. Už po měsíci. V té době byly podle jeho slov rostlinky vysoké 30 až 50 centimetrů.
Větší pěstírnu než v bytě pak našli policisté v areálu bývalé chebské pekárny. Kromě Hockicko a Ostrého, kteří ji podle policistů provozovali, u soudu skončil i majitel areálu podnikatel Roman Dojčar. Ten tvrdil, že o pěstírně konopí nevěděl. „Je to nesmysl. Hockicko byl můj zaměstnanec, Ostrý jeho kamarád,“ odmítl podnikatel obžalobu.
Zajímavostí je, že na rozdíl od mnoha podobných případů obžalovaní v této kauze poctivě platili elektřinu, kterou spotřebovali na osvětlení rostlin a chod vzduchotechniky.


description: Nádech výjimečnosti měl pro některé žáky a pedagogy první školní den v Plzni. Zamířili úplně jinam, než odkud před dvěma měsíci odešli. Sportovní gymnázium se přestěhovalo, do jeho bývalé budovy se ze Spáleného Poříčí přesunula církevní střední škola. Diecéze tu nově otevírá také školu základní.

title: Studenty Sportovního gymnázia v Plzni přivítal olympionik Krpálek

maintext:
Start nové etapy Sportovního gymnázia, která nyní namísto na Slovanech sídlí v areálu ve Skvrňanech, spolu se studenty a pedagogickým sborem přivítal i zlatý medailista olympijských her v Riu – judista Lukáš Krpálek.
Sám Krpálek má svá studia na střední škole v Praze spojené hlavně se sportem. „Když jsem přišel do Prahy, začal jsem se judu věnovat na sto procent. Na střední jsem pak moc nechodil, což se pak také promítlo i na nějakém tom opakování ročníku,“ vzpomíná dnes s úsměvem na školní léta jihlavský rodák, který se prý i na vysoké škole objevoval převážně jen při zkouškách.
Sportovní gymnázium má nejen v rámci kraje, ale i celé republiky vynikající renomé. Mezi jeho absolventy se totiž řadí současné sportovní hvězdy, kterými jsou například fotbalový brankář Petr Čech, trojnásobná olympijská medailistka Kateřina Emmons nebo wimbledonská vítězka a stříbrná olympionička z Londýna Andrea Hlaváčková.
Jeho absolventem je ale také vynikající judista Tomáš Knápek, díky kterému se na slavnostní otevření dostavil i Krpálek. Na letních olympijských hrách v Riu, kde získal zlatou medaili, mu právě Knápek dělal sparingpartnera.
Původní objekt na Slovanech škola opustila po 26ti letech. Nový areál poskytuje podle ředitelky Mileny Majerové kvalitnější podmínky pro teoretickou výuku i sportovní účely.
Do úprav prostor školy a do nových sportovišť, která by měla být dokončena do konce října, investoval kraj jako zřizovatel gymnázia postupně 151 milionů korun.
Na Slovany míří škola církevní
Budovu v Táborské ulici po gymnáziu obsadila Církevní ZŠ a SŠ. Třídy středoškolské dosud sídlily ve Spáleném Poříčí, třídy základního vzdělávání se otevírají letos poprvé.
Začíná se první a šestou třídou, další budou vznikat postupně v pěti letech za sebou. Plný provoz plánuje od školního roku 2020/2021, celková kapacita školy bude 270 žáků. Dnes do první třídy nastoupilo 16 dětí, do šesté 22. První ročníky střední školy bude navštěvovat 90 studentů
Biskupství novou školu založilo na základě dlouhodobé poptávky veřejnosti a jako doplnění církevního školství v Plzni. Do projektu nové školy investovalo doposud biskupství 2,5 milionu korun.


description: Tragická dopravní nehoda se dopoledne stala na dálnici D5 na Tachovsku. Řidiče osobního auta, který po nárazu do náklaďáku vystoupil z vozu, srazil projíždějící autobus. Muž na místě zemřel.

title: Řidič po nárazu do náklaďáku na D5 vystoupil z vozu, srazil ho autobus


description: Velká rekonstrukce ve Studentské ulici začala ve čtvrtek v Plzni na Košutce a naplánovaná je až do konce roku. Kompletně se opravuje také tramvajová trať v Gerské ulici.

title: Studentskou ulici obsadili dělníci. Opraví povrch, kanalizaci i zastávky

maintext:
Velká fréza ve Studentské ulici ubírá z vozovky asi dvaceticentimetrovou vrstvu a recyklovatelnou drť sype do návěsů nákladních automobilů.
„Je to celková rekonstrukce komunikace, při které se upravují i konstrukční vrstvy podloží,“ vysvětlil Zdeněk Pilík, šéf stavební společnosti Berger Bohemia.
Doprava od Gerské ulice dolů k Plaské je v opravovaném úseku převedena přes střední dělicí pás do protisměru, auta mají v každém směru jen jeden jízdní pruh.
Autobusová zastávka směrem na Doubravku je nově v místě, kde před opravou byl odbočovací pruh do Komenského ulice.
„Kvůli stavebním pracím teď není možné odbočení ze Studentské do Komenského ulice,“ řekl David Malán z magistrátního odboru investic.
Oprava 840 metrů dlouhého úseku Studentské ulice je naplánovaná do konce letošního roku.
Nová silnice bude nejen bez vyjetých hlubokých kolejí, ale dojde i na opravu kanalizace nebo přestavbu zastávek hromadné dopravy.
Řidiči se v této části města musejí vyrovnávat i s kompletní rekonstrukcí tramvajové trati v Gerské ulici, kvůli které jsou uzavřené přejezdy přes koleje v křižovatkách s Kralovickou a Manětínskou ulicí. Až na Košutku má první tramvaj dojet 27. listopadu.
Na radnici zatím nejsou kvůli stavbě žádné stížnosti
„Třetí stavební akcí bude přechod pro chodce na konečné tramvaje linky číslo čtyři. I když nebude znamenat výraznější omezení dopravy, stavební práce znepříjemní život místním obyvatelům. Ochranný ostrůvek pro chodce bude rozšířený, upravené budou jízdní pruhy, chodníky, přechod bude osvětlený. Cílem je zvýšení bezpečnosti,“ vysvětlil Malán.
Starosta nejlidnatějšího městského obvodu Miroslav Brabec ve čtvrtek řekl, že na radnici zatím nemají stížnosti, které by souvisely s velkým stavebním ruchem. „Máme problém jen se vjezdem do náměstí Odboje, ale ten vyřešíme,“ uvedl Brabec.
Ve čtvrtek začala zatím jen s minimálními omezeními oprava Letkovské ulice v Božkově. V pondělí 19. září začne oprava povrchu v Samaritské ulici, která je důležitou spojnicí mezi městskými částmi Bory a Doudlevce.
„Termín dokončení je 2. října,“ uvedl Václav Lacyk, který je koordinátorem dopravních staveb na území města Plzně.
Do konce září mají být hotovy práce na horkovodu v Husově ulici, do 30. listopadu má být zprovozněný i druhý most přes řeku Úslavu na Rokycanské třídě u Divadla Alfa. Rekonstrukce železničního koridoru včetně úprav velkého podjezdu Gambrinus - jen o pár stovek metrů dál směrem k centru Plzně, by měly skončit příští rok.
V roce 2017 budou v Plzni uzavřené železniční podjezdy u hlavního vlakového nádraží a začne i rekonstrukce Pattonova mostu (psali jsme zde). V plánu je i rozšíření Karlovarské třídy od Lékařské fakulty směrem do centra o jízdní pruh pro autobusy.
V budoucnu by měla projít omlazovací kúrou i druhá část Studentské ulice - od křižovatky s Gerskou ulicí až na okraj města.
„Naším úkolem je pomoci, aby dopady staveb na lidi a dopravu byly co nejmenší,“ říká Václav Lacyk. Ten patří do týmu lidí, kteří stavby nejen koordinují, ale zároveň hledají i co nejvhodnější objízdné trasy.


description: Převozová sanita se čtyřmi pacienty se o víkendu srazila s felicií poblíž Kladrub na Tachovsku. Pět lidí utrpělo lehčí zranění. Řidič osobního auta nadýchal alkohol.

title: Po střetu sanitky s autem uvěznil pacienty strom, hasiči ho porazili


description: Prvňáčci na 33. ZŠ v Plzni letos testují novou podobu Plzeňské karty - zdarma dostanou čipový přívěsek na klíče se všemi jejími funkcemi. Využívat jej budou ve školní jídelně.

title: Školáci testují Plzeňskou kartu v nové podobě, čipem zaplatí obědy

maintext:
„Pokud se čipy osvědčí, dostanou je prvňáci na všech plzeňských školách,“ říká Martin Chval z Plzeňských městských dopravních podniků, ředitel úseku Plzeňská karta.
Karta má stále větší uplatnění, kromě školních jídelen je možné ji využít třeba i ke vstupu do budovy. Právě k otevírání dveří by se mohla v budoucnu používat mnohem častěji. Tuto cestu už si zvolily například Dům digitálních dovedností a Centrum robotiky a tento způsob zajištění si pochvalují.
„O tom, že bychom takto zajistili vstup do budovy školákům zatím neuvažujeme, mluvili jsme však o tom, že by děti s pomocí Plzeňské karty nebo obecně nějaké karty s čipem vyznačovaly svůj příchod a odchod ze školní družiny,“ říká ředitel 1. ZŠ Radek Dolenský.
Už nyní se do této budovy na Plzeňskou kartu dostanou někteří lidé, kteří tady mají odpoledne pronajaté prostory. „Výhodou je, že pokud se karta ztratí, je možné ji zablokovat,“ zamýšlí se Dolenský, podle něhož je díky tomu lépe zajištěna bezpečnost. Klíč jde podle něj zneužít snáze.
Nicméně to, že by se do školy pomocí karty dostali i žáci, případně i o propojení systému s elektronickou třídnicí, se podle něj zatím nechystá. „Ostatních věcí, které nyní řešíme, je dost. A vstup do budovy je zajištěný dobře,“ krčí rameny Dolenský. Čtvrt hodiny před začátkem vyučování se dveře školákům otevřou, poté do budovy pouští děti i dospělé vrátný.
Stejně se dovnitř dostávají i žáci 20. ZŠ v Plzni na Slovanech, kde před několika lety využití Plzeňské karty ke vstupu testovali. Podle ředitele Pavla Kociána měl tento způsob své výhody i nevýhody. Do školy se děti podle něj dostávaly bez problémů, díky počtu čtyř terminálů se ani netvořily před přístroji fronty.
„Systém zaznamenal také příchody a odchody žáků. Jejich přítomnost ve škole ale pak musel kontrolovat pedagog, na údaje ze systému se nedalo stoprocentně spolehnout. Žáci neměli povinnost se kartou evidovat,“ líčí své zkušenosti Kocián.
Vzpomíná si také, že během dvou let, kdy tu systém testovali, bylo občas třeba některý z terminálů opravit. A občas se poničila také samotná karta. Právě zničení karet chtějí Dopravní podniky předejít čipovými přívěsky na klíče, které tento rok vyzkouší prvňáci 33. ZŠ.
„Máme informace od rodičů, že děti v jídelně ve frontě karty různě žmoulají a lámou v ruce. Když to dělají často, přeruší se vinutá drátěná anténa uvnitř a karta přestane fungovat,“ zdůvodňuje Martin Chval, proč se přistoupilo k testování čipů.
Plzeňská karta funguje ve všech školních jídelnách
Dnes děti mohou použít Plzeňskou kartu ve všech školních jídelnách v Plzni. Není to však povinnost, využít se dá i běžných (a levnějších) kartiček.
„K vydávání obědů Plzeňské karty využíváme, pro docházkový systém jsme se u nás nerozhodli. Jsme prostorově poměrně malá škola, zároveň ale s poměrně velkým množstvím dětí. Máme obavu, že by se tím zpomalil vstup do školy,“ zamýšlí se ředitelka 25. ZŠ v Plzni na Slovanech Eliška Syřínková.
Podle vedoucí odboru školství plzeňského magistrátu Dagmar Škubalové by do budoucna mohli díky docházkovému systému napojenému na Plzeňské karty rodiče třeba i dostávat SMS s informací o tom, že jejich dítě dorazilo do školy.
„Žádný pilotní program k tomu zatím připravený není,“ říká Škubalová s tím, že vše by se muselo nejdřív ověřit.
Zkontrolovat si, zda je jejich potomek skutečně ve škole, mohou rodiče ale i dnes, a to díky systému elektronické třídnice. Docházka se zapisuje zpravidla během první hodiny.


authors:
Autor
Byl To Zlomový Okamžik

description: Celý život věděla, že hudba je to, co ji naplňuje. Věděla, že by se muzikou chtěla živit, že by se jí chtěla věnovat na sto procent. Ale ostatní ji zrazovali, bude to prý těžké. Miroslava Nováková, dnes už spíše zpěvačka Mirka Novak, ale tyto hlasy neposlouchala. Odjela do Ameriky, kde strávila dohromady dva roky.

title: Zpěvačku Mirku Novak ze Sušice okouzlila Amerika a černošská hudba

maintext:
Koncertovala po klubech, vystoupila na slovenské ambasádě ve Washingtonu DC, byla hostem KOOP Radia v texaském Austinu. Doma je hlasovou lektorkou, zapojila se mimo jiné do projektu Zpěvomat, v němž se na ulici zpívá lidem na přání, má skupinu The Dozen Street. „Přijde mi, že až posledních pět let žiju život toho, kým skutečně jsem,“ míní osmadvacetiletá rodačka ze Sušice.
Byl to zlomový okamžik
„Odjezd do Ameriky byl zlomový okamžik,“ je si vědoma Mirka Novak. Mimochodem tuto podobu svého jména začala používat právě kvůli kontaktům v zahraničí.
Za velkou louži se rozhodla poprvé odjet ani ne tak kvůli hudbě, chtěla především navštívit svoji sestru, která se tam vdala. „Měla jsem hrozný strach, když jsem tam jela. Bála jsem se, že na mě kamarádi zapomenou, když s nimi nebudu mít společné zážitky,“ vzpomíná na počátek své cesty Mirka Novak, která vystudovala na Pedagogické fakultě ZČU hudební výchovu a psychologii.
Během tříměsíčního pobytu se sestrou vyrazila i na několikadenní výlet do New Orleans. A nestačila se divit. Ta svoboda, jaká tam panovala! Toho umění, které kolem ní bylo. Neuvěřitelná inspirativní atmosféra. Video, které tu natočila, nenadchlo jen ji, ale i kamarádku Terezu Hrubanovou alias Electric Lady.
Když přijela zpět, o New Orleans se spolu bavily. „A já jí říkala, že bych chtěla do Ameriky znovu,“ líčí Mirka Novak.
Bylo rozhodnuto. Mirka s Terezou se sebraly, každá se dvěma stovkami dolarů v kapse a vyrazily do vysněného New Orleans. „Sáhly jsme si na dno, existenčně. Prvních čtrnáct dní jsme jedly jen banány, čokoládu a ty nejlevnější fazole. A tím, že jsme hrály a zpívaly bez aparatury, na chvíli jsem ztratila i hlas,“ přiznává Mirka Novak.
Jedním dechem však dodává, že ty tři měsíce za to určitě stály. Skládaly, hrály na ulici, sbíraly kontakty. Skvělá zkušenost.
Po návratu ji však přepadl obrovský smutek, padla na ni beznaděj. „Říkala jsem si, proč jsem se nenarodila ve Státech? Vždyť doma svůj potenciál naplno nerozvinu. Pořád jsem přemýšlela, jak to udělat, abych mohla odcestovat znovu,“ vzpomíná Mirka Novak a pokračuje ve vyprávění. „A pak mi to došlo. Vždyť já tímhle mohu motivovat i ostatní. Setkala jsem se třeba i s tím, že mi mí známí napsali, že jsem je svojí cestou do Ameriky inspirovala tak, že se sami rozhodli udělat změnu ve svém životě a realizovat to, o čem dosud jen přemýšleli,“ říká Mirka Novak.
Další zkušenost: Austin
Mirka Novak na sobě začala pracovat ještě víc než dřív, učila se jazzové standardy, učila se sketovat. Na menším turné s Terezou Hrubanovou se pak setkala s jedním muzikantem, který byl nadšený z jejího hlasu. „A poradil mi, že bych mohla odjet do Austinu v Texasu,“ vypráví Mirka Novak.
Odjela tam. A strávila tam rok a půl. Obcházela místní kluby, chodila na pravidelné otevřené improvizace hudebníků, neboli jamování, a snažila se vytvořit kontakty. Týdně odesílala desítky e-mailů do různých hudebních klubů, přesto žádná nabídka nepřicházela. Po čtyřech měsících se to zlomilo. První nabídky na koncerty a důležitá setkání.
„Potkala jsem člověka, který navštívil ČR, byl to prezident Music Association v Austinu. Díky němu jsem se dostala do rádia. Během hodinového vysílání jsme vedli rozhovor, a ten prokládali živým vystoupením,“ svěřuje se Mirka Novak s tím, že se jí podařilo dostat také na známý festival South by Southwest v Austinu. A koncertovala průměrně čtyřikrát do měsíce.
Mirce nejvíc učarovala černošská hudba - zejména R’n’B soul. A věnuje se mu i tady, v Plzni, kde je s kratšími přestávkami od loňského července. Podařilo se jí sehnat muzikanty naladěné podobně jako ona a vznikla skupina The Dozen Street.
Kromě toho připravuje různé projekty. Loni ji kontaktovala Ridina Ahmedová, díky níž se zapojila jako lektorka do Zpěvomatu, plzeňského i pražského, účastní se také interaktivních koncertů pro tři hlasy a publikum v projektu „Řekni mi“.
Pokračuje také jako hlasová lektorka. Bude mít workshop na festivalu Jazz bez hranic, dává i soukromé lekce. „Dělám to už jedenáct let, dnes ke mně dochází i moje bývalá profesorka,“ krčí rameny Mirka Novak. „Bránila jsem se tomu, doporučovala jsem jí někoho jiného, ale trvala na tom, že chce chodit ke mně,“ líčí s úsměvem Mirka.
Díky kombinaci lektorství a své tvorby se může hudbě věnovat na sto procent. „Já bez hudby, a zejména tvořivé práce, uvadám, necítím se dobře,“ netají se Mirka Novak, která má v hlavě už spoustu hudebních plánů.
Láká ji východ USA
Kromě toho, že se právě dotáčí videoklip k jejímu songu Hear that Sound v Americe, který vyjde do týdne, chystá několik koncertů v Berlíně, další po Čechách. A ráda by zase odcestovala do USA, někam na východní pobřeží, kde už má dost známých muzikantů.
„Snažím se poslouchat svůj instinkt, svůj vnitřní hlas. Zpravidla to, pro co se nadchnu, se ukáže jako to správné,“ míní Mirka Novak, spokojena s tím, že může v životě dělat to, pro co byla stvořena. „To považuju za největší úspěch,“ říká.


description: Lidé z Plzně a okolí přivítali rozhodnutí ministerstva dopravy, že od 1. ledna 2017 nebude zpoplatněný dálniční obchvat krajského města. Novinka by měla ulevit centru Plzně, které je dopravně přetížené.

title: Dálniční obchvat Plzně bude zdarma, měl by ulevit dopravě v centru


description: Liška, kterou 1. září odchytili strážníci v plzeňském supermarketu, byla utracena. Nyní se čeká na výsledky veterinárního vyšetření. Existuje totiž podezření, že zvíře bylo nemocné.

title: VIDEO: Lišku chycenou v supermarketu utratili. Mohla roznášet parazita


description: Řidičům autobusů a trolejbusů v Plzni došla trpělivost s motoristy, kteří parkují v zálivech zastávek MHD. Začali proto překážející automobily fotografovat, aby měli důkaz pro přestupkové řízení.

title: Šoféři hromadné dopravy začali fotografovat auta stojící v zastávkách


description: Kvůli úniku nebezpečného isokyanátu z výrobního zařízení zasahovali v pondělí večer hasiči ve firmě Borgers ve Volduchách na Rokycansku. Záchranáři z místa odvezli lehce zraněného muže.

title: Ve firmě Borgers unikl nebezpečný isokyanát, jeden člověk se zranil


description: Zoologická zahrada v Plzni si připomíná devadesát let od svého založení. „Doufám, že za čtyři pět let, až půjdu do důchodu, si slony dám jako dárek k tomuto odchodu,“ řekl ředitel zoo Jiří Trávníček v rozhovoru pro MF DNES.

title: Slony bych chtěl jako dárek k odchodu do důchodu, přeje si ředitel zoo

maintext:
V jaké fázi nyní jsme? Co už se pro příchod slonů do Plzně podařilo udělat?
V letošním roce pro nás město vykoupilo od soukromníků poslední dva hektary pozemku, k dispozici už máme potřebných zhruba 14 hektarů. Hotový máme projekt k územnímu rozhodnutí, to už je poměrně detailní vize. Věříme, že v září snad napotřetí projde změna územního plánu města Plzně. To je pro nás základ. Postupujeme krůček po krůčku.
Založení zoo Rozhodnutí najmout si skleník na vojenské plovárně v Plzni-Doudlevcích, zřídit z něj pěstírnu rybek a jeho okolí proměnit v zoologickou zahradu, padlo 2. září 1926 na členské schůzi spolku IRIS. Na počátku šedesátých let minulého století se zoo přesunula do svého nynějšího areálu na Lochotíně.
Pojďme čtenářům popsat detailněji, co by v prostoru mělo vzniknout...
Zahrada by se měla rozšířit zhruba o těch 14 hektarů, z toho sloni by měli hektary tři. To by byl jeden z největších sloninců v republice. Asi největší výběh slonů, pětihektarový, je v Evropě ve francouzském Beauval. I tři hektary by ale byly skvělé. Slony chceme doplnit dalšími asijskými zvířaty - kromě slonů indických bychom tam měli orangutany, tapíry, různé ptáky. Krajina by nebyla zatížena velkými stavbami. Kromě slonince, který má být v bývalém depu pionýrské železnice, by krajinářská kompozice zůstala zachovaná. Přibude voda, konkrétně vodní příkopy s elektrickými ohradníky. Krásné květnaté louky chceme zachovat, budou tu tedy drobnější zvířata. Mnohatunoví sloni budou na bývalých polích, kde není co zničit. Vzniknou i nové pokladny, přes silnici proti těm nynějším.
Na kolik to celé vyjde?
Projekt k územnímu rozhodnutí stál zhruba milion korun, projekt samotný pak vyjde odhadem na pět až sedm milionů. Celkovou investici očekáváme mezi 200 a 400 miliony korun podle toho, pro jakou variantu se rozhodneme. Přeneseně - jestli budeme chtít fabii nebo mercedes. Důležitý je výsledek. Chceme rozšířit zoologickou zahradu a rozptýlit návštěvníky. Přecházet se bude mezi oběma areály po dřevěné lávce přes silnici, podobně jako v pražské zoo.
Tam jste čerpali inspiraci? Je nějaká zoo, které byste se rádi vzhledem přiblížili?
Vyložený vzor nemáme. Jsme zoologická a botanická zahrada, snažíme se u nás vše dělat co nejvíc přírodně, přiblížit se jednotlivým biotopům. Snažíme se využít co nejmíň železa, betonu a skla a naopak co nejvíc přírody - kamenů, rostlin, biotopových expozic. Začali jsme s tím před dvaceti lety vlastně z nouze, kvůli tomu, že to bylo nejlevnější. Ukázalo se to ale jako nejlepší cesta. Inspirujeme se tedy jen jednotlivými dílčími expozicemi. Pokud plánujeme stavět žirafinec, nosorožčinec nebo sloninec, jedeme se podívat do pěti nebo deseti zoo, kde jej mají. Chceme vše vybudovat funkční, aby nebylo třeba to znovu předělávat a zároveň, aby to bylo co nejhezčí.
A které zoologické zahrady se vám osobně líbí?
Soukromá Beauval ve Francii, biopark Doué la Fontaine, špičkový byl před změnou také berlínský Tierpark. Z českých je mou nejoblíbenější Zoo Zlín Lešná, kam často jezdím a čerpám inspiraci. Je to ale úplně jiná zoo než naše. Zoologické zahrady by neměly být jedna jako druhá, mít stejné expozice a stejná zvířata. Své vzory tedy máme, ale děláme to po svém.
Jednou jste prohlásil, že za největší úspěch považujete to, že se v plzeňské zoo podařilo dostat zvířata z klecí. Odráží se to i na životě zvířat? Dožívají se kupříkladu vyššího věku?
Dám vám příměr. Pokud budete chovat králíky, můžete mít intenzivní chov v králíkárně, kde zvířata nic neohrozí, anebo je můžete volně chovat na hektarové zahradě. Králíci budou sice šťastnější, ale může přiletět káně nebo je ohrozí cokoliv jiného. My se snažíme dělat kompromis, máme rozsáhlé chovatelské zázemí, kde specialisté, hlavně u ptáků a plazů, odchovávají ta nejvzácnější zvířata izolovaně od návštěvníků i od predátorů či nemocí. Díky tomu máme jedny z nejlepších výsledků například v odchovu ptáků, je to ale za cenu klecového chovu. Přebytky se pak dávají ven do velkých společných biotopových expozic. Máme tedy obojí.
A co se týče dožití?
Obecně se v zoo zvířata dožívají podstatně vyššího věku, a to především díky intenzivní péči. Potěšilo mě také, že když se nám před několika lety při jedné vichřici rozplotil medvědinec, měli medvědi šanci utéct, ale z šesti to neudělal jediný, naopak si k mé velké radosti zalezli do svých brlohů. Zvířata se u nás mají dobře. Samozřejmě mohou vypuknout nemoci, může dojít k mechanickému zranění, může nám zvíře uletět. Ale to patří k životu.
Jaká bude zoo za deset let, stoletá?
Čím je starší, tím je krásnější. Přejme jí, ne aby tady byla dalších sto let, ale aby tady byla navždy. Aby lidi měli kam chodit se poučit, podívat se na zvířata a získat si vztah k přírodě. Lidem bych pak přál, aby alespoň v zoo strčili mobily do kapes a vnímali pořádně tu krásu, kterou kolem sebe mají.


description: Žáci prvních tříd v Plzeňském kraji se začnou učit, jak správně a bez obav poskytnout první pomoc. Odborným garantem nového vzdělávacího programu je záchranná služba.

title: Tisíce prvňáků se naučí poskytnout první pomoc, lektoři zamíří do 240 tříd


description: Ani déšť pivaře nezastavil. Přestože počasí v sobotu příliš venkovním akcím nepřálo, na devátý ročník plzeňského festivalu minipivovarů Slunce ve skle opět dorazily tisíce lidí.

title: Festival Slunce ve skle přilákal davy lidí. Úspěch slavilo kyperské pivo

maintext:
Návštěvníci měli možnost ochutnat zlatavý mok od desítek malých výrobců z celé České republiky, ale i ze zahraničí. Připraveny byly klasické ležáky, ale také v Čechách méně tradiční piva jako třeba svrchně kvašené ejly nebo stouty.
Nechyběla ani piva s nejrůznějšími příchutěmi, jako jsou meruňka, višeň nebo pepř. Velký zájem budilo také pampeliškové pivo od pidipivovárku U Pujiče.
„Řekli jsme si, že nebudeme vařit klasická piva, ale že použijeme jiné receptury. A začali jsme s medovým. Když jsem je poprvé přivezl do Prahy, zjistil jsem, že o to je zájem. Pak jsme začali dělat pampeliškové,“ říká majitel pivopárku Pavel Kašák.
Při výrobě opravdu používá pampelišky. To nápoji dává specifickou hořko-sladkou chuť. „Sami jsme byli překvapení, jak dobře to funguje. Ale bylo třeba to vypilovat,“ dodal.
Nejexotičtějším účastníkem byl kyperský mikropivovar. Ten se setkal s obrovských úspěchem. Tím spíš, že vyhrál anketu o nejlepší pivovar akce.


description: Plzeňské městské dopravní podniky vycházejí vstříc hříšníkům, kteří nezaplatili pokuty za černé jízdy. Do konce října je mohou uhradit bez úroků.

title: Dlužníkům, kteří zaplatí do konce října, dopravní podniky odpustí úroky


description: Asi deset tisíc lidí zlákal den otevřených dveří na stavbě nejdelšího železničního tunelu v Česku mezi Plzní-Doubravkou a Kyšicemi. Gigantickou stavbu o délce 4150 metrů si v sobotu za pět hodin prohlédlo dvakrát víc lidí než při první exkurzi letos v lednu.

title: Betonové „gigapuzzle“ otevřelo. Zvědavci měli nad sebou 70 metrů hlíny


maintext:
Plán cyklotras v Brdech je hotový. Všichni čekají, kdo se ujme značení
20:40 , aktualizováno 20:40
Chráněná krajinná oblast Brdy by mohla být rájem všech, kdo rádi šlapou do pedálů. Ačkoliv koncept cyklotras po bývalém vojenském újezdu existuje, nikdo zatím nezačal se značením cest v terénu. A v nejbližší době se to nejspíš nezmění. Obce i různá sdružení vyčkávají, až se toho ujme někdo jiný.


description: Pět osobností bylo ve středu uvedeno do Dvorany slávy hejtmana Plzeňského kraje. Oceněn byl emeritní rektor ZČU Jiří Holenda, lékař Martin Matějovič, hudebník Oldřich Říha, bývalý hokejista Bohuslav Ebermann a jeden ze zakladatelů Sdružení měst a obcí ČR Jaroslav Perlík.

title: Do Dvorany slávy vstoupily nové osobnosti, mezi nimi i Oldřich Říha


description: Náročný noční zásah za sebou mají členové horské služby, hasiči a záchranáři ze Šumavy. Pomáhali sedmdesátiletému myslivci, který v těžko přístupném terénu ztratil vědomí při vyvrhování uloveného divočáka.

title: Myslivec omdlel při vyvrhování divočáka, zachraňovala ho horská služba


description: Nízká návštěvnost nové Chráněné krajinné oblasti Brdy překvapila ochránce přírody. Podle nich by unesly desetkrát větší zájem turistů, aniž by to ublížilo životnímu prostředí. V rozhovoru pro MF DNES to řekl šéf správy CHKO Bohumil Fišer.

title: Nízký zájem turistů o Brdy nás překvapil, říká šéf nové chráněné oblasti

maintext:
Nemáte jako správce CHKO Brdy obavy, že krajinu časem zahltí masy lidí?
Když jsem o prázdninách jezdil ve všední den po CHKO, za den jsem narazil maximálně na dvacet cyklistů. O svátcích a víkendech je to o něco větší množství. Navštěvované jsou ale hlavně dvě nebo tři lokality, kde turistů potkáme víc, někteří jsou v armádou zakázaných územích, kde ještě neskončila očista od munice. Nejnavštěvovanější jsou Padrťské rybníky a Jordán. Tam se návštěvnost pohybuje v řádu stovek lidí za den.
Překvapuje vás nízký zájem o Brdy - s výjimkou těch nejatraktivnějších míst?
Z pohledu ochránce přírody čím méně turistů, tím lépe. Ale je pravda, že jsme očekávali výraznější zájem.
Může být nižší návštěvnost ovlivněna tím, že v CHKO je vyznačeno jen málo tras? Pro pěší je to asi 80 kilometrů stezek a pro cyklisty jsou vyznačené trasy jen po okrajích.
Já si myslím, že to tím není. Lidé, kteří chtěli do Brd, tam jezdili i za dob vojenského újezdu, tedy před 1. lednem letošního roku. Důvodem byl fakt, že poměry tam byly ve všední dny relativně volné a o svátcích a o víkendech se do okrajových částí mohlo. Lidé tehdy zákazy nedodržovali. Třeba na Jordán nebo na Padrťské rybníky už se jezdilo i před patnácti lety.
Chybí lidem restaurace, dětská hřiště a další lákadla?
Ani to podle mě návštěvnost neovlivňuje. Brdy jsou totiž fyzicky dost náročné, když se dovnitř nedá autem zajet. Ale je to unikátní prostředí v rámci České republiky pro lidi, kteří si chtějí dát do těla a odpočinout si od civilizace. Kteří chtějí ujít dvacet kilometrů na čerstvém vzduchu a to bez vymožeností civilizace. Podle mě jsou Brdy ideální pro kola. Nyní jsou ovšem Brdy nejvíc využívané, a to jsme očekávali, k pořádání hromadných akcí typu různých běhů, pochodů a turistických závodů. Od začátku roku bylo tak deset větších akcí, ke kterým jsme udělovali souhlas. Příkladem je Brdská pětadvacítka v příbramské části, koncem července pak akce Běhej v lese.
Jste jako ochránci přírody spokojení s tím, že vám do Brd tolik lidí nechodí?
Myslím, že Brdy by unesly i desetinásobnou návštěvnost bez výrazné újmy na přírodě. Ale malá návštěvnost má výhodu v tom, že v současné době sbíráme méně odpadků.
Vy odpadky sbíráte?
Lidí na správě CHKO je sedm, lesáků pracují v CHKO desítky, takže odpadky sbírají především oni. Ale když jedeme do terénu, máme vždy pytel v autě.
Nebylo by účelné umístit po CHKO odpadkové koše či pytle?
Zkoušelo se to v různých chráněných územích právě pod tlakem rozmanitých sdružení, ale je to pak mnohonásobně horší problém. Odpadky totiž neodhazuje každý, ale jen určité procento lidí. Většina lidí ctí, že když si do lesa přinese svačinu, také si odnese odpadky. Ve chvíli, kdy do Brd umístíme koše, tak i tito lidé odpadky odhodí a problém se zdvojnásobí, ztrojnásobí. Vymyslet řešení je těžké. Jak zajistit, aby odpadky nerozfoukal vítr, aby zbytky neroztahala zvěř po lese? Navíc se musí zajistit pravidelný svoz odpadu, přitom cesty se v zimě neudržují. Vychází nám tedy, že náklady by byly mnohonásobně vyšší, než když sebereme odpadky po těch několika procentech neukázněných návštěvníků.
Pro vás je to ale jistá zátěž...
Ochránci zvířat to neradi slyší, ale pokud se bavíme o odpadcích, jako jsou plechovka od piva, plastová lahev nebo igelitový pytlík od svačiny, tak je sice pravda, že se dlouho rozkládají a většina z nich není estetická. Ovšem z pohledu toho, že by nějak zásadně vadily zvířatům nebo poškozovaly ekosystém, je jejich negativní vliv minimální. Zkrátka odpadky se trošku přeceňují. Horší věc je, pokud se do CHKO vyveze něco toxického nebo nebezpečného, což většinou ale nedělají návštěvníci, nýbrž lidé z okolních vesnic. Běžný turista si nepoveze na kole ostnatý drát nebo plechovku se zbytkem ředidla.


description: Čápi ze západních Čech stálé létají zimovat do černé Afriky, stejně jako jejich dávní předci. Dokazuje to čáp z Klatovska, který se našel uhynulý v Maroku. Přestože nepřežil, ornitology důkaz o zimování čápů v Africe potěšil.

title: Čáp z Klatovska uhynul v Africe. I tak je to dobrá zpráva, říká ornitolog

maintext:
Mládě čápa bílého se vylíhlo letos na jaře v hnízdě v Měcholupech na Klatovsku a 27. června ho ornitolog Jiří Vlček okroužkoval. V tu dobu bylo mládě ještě v hnízdě spolu se třemi dalšími sourozenci.
„Do doby, než se mladý čáp naučil létat a mohl opustit rodné hnízdo, zbývalo v den kroužkování minimálně ještě tak dvacet dní, ne-li měsíc. O to zajímavější byla zpráva, která dorazila do Čech s datem 7. září. V tento den byl totiž zmíněný čáp s kroužkem CA 433 a značkou Národní muzeum Praha nalezen mrtvý v oblasti Kenitra v Maroku,“ sdělil šéf záchranné stanice živočichů v Plzni a předseda Dobrovolného ekologického spolu na ochranu ptactva Karel Makoň.
Čáp urazil více než 2 300 kilometrů
Maročtí ornitologové kroužek čápovi sundali a poslali jej spolu s informačním dopisem do Kroužkovací stanice Národního muzea Praha.
Je tedy jasné, že čáp bílý, který se letos vylíhl na hnízdě v Měcholupech, byl po dvaasedmdesáti dnech od data kroužkován nalezen v Maroku, tedy přesně 2 347 kilometrů od rodného hnízda.
„Jsme rádi za každou takovou zprávu, i když byl pták nalezen uhynulý. Každopádně pro nás je to dobrá zpráva v tom, že část čápů z Plzeňského kraje a západních Čech stále létá zimovat na daleká zimoviště do černé Afriky úplně stejně jako to dělali jejich praprapředci. V současné době je totiž známo, že některé skupiny čápů bílých zimovat do Afriky vůbec nelétaly a zůstávaly na skládkách ve Španělsku,“ vysvětlil Makoň.


description: Dvě ženy utrpěly lehčí zranění při ranní srážce autobusu a osobního auta v Plzni na Skvrňanech. Příčinu nehody objasní až policejní vyšetřování.

title: Při střetu autobusu a osobního auta se lehce zranily dvě ženy


description: Více než dvojnásobný počet onemocnění klíšťovou encefalitidou oproti loňskému roku evidují nyní epidemiologové v Plzeňském kraji. Případů lymské boreliózy je dokonce víc než trojnásobek oproti srovnatelnému období loňského roku.

title: Klíšťata škodí nejvíc za pět let, přibylo encefalitidy i boreliózy

maintext:
Za letošek zdravotníci v kraji zaznamenali prozatím 41 případů klíšťové encefalitidy a 162 lymské boreliózy.
„Důvodem jsou i příznivější podmínky pro klíšťata a na straně druhé počasí, které více přeje pobytům lidí v přírodě. Tyto faktory situaci nepochybně ovlivnily,“ řekl krajský epidemiolog Petr Pazdiora.
Klíšťová encefalitida je virové zánětlivé onemocnění mozku, které začíná chřipkovými příznaky. Po vymizení potíží se člověk cítí dočasně zdráv, po několika dnech však virus napadá mozek a mozkové obaly.
V případě lymské boreliózy je původcem nemoci bakterie. Nejprve se objeví červená skvrna s bílým středem v místě přisátí klíštěte, přidat se může horečka, únava, malátnost či zvracení. Další stadia mohou způsobit i záněty kloubů nebo ochrnutí.
Lékařka Infekční kliniky Fakultní nemocnice v Plzni Věra Štruncová varuje, že každý rok po onemocnění encefalitidou některý z pacientů skončí s trvalými následky, konkrétně s obrnami končetin.
„Jsou to lidské tragédie. Do té doby zcela zdravý člověk, často i živitel rodiny, ochrne. To je tragédie pro všechny,“ pronesla Štruncová s tím, že ohroženy jsou všechny věkové kategorie.
Proti klíšťové encefalitidě přitom existuje očkování, mezi Čechy je však o něj zájem malý. Proočkovanost v kraji je kolem 20 procent. „To rozhodně není optimální. Encefalitida se nevyhýbá náctiletým, lidem středního věku, ani lidem vyššího věku,“ upozornila lékařka Zdravotního ústavu Daniela Fránová.
Podle ní by měli být očkovaní všichni lidé žijící v oblastech s vysokým počtem klíšťat, tedy zejména v podhůří Šumavy a na Klatovsku.
„Riziko ale také souvisí s volnočasovými aktivitami, vyšší je například u turistů, rybářů, cyklistů, ale i pejskařů,“ zmínila Fránová a s mírnou nadsázkou dodala, že v bezpečí jsou prakticky jen ti, kteří veškerý volný čas tráví u počítače.
Přisáté klíště je dobré odstranit co nejdříve
Podle Petra Pazdiory by se lidé při celodenním pobytu v přírodě měli několikrát zkontrolovat, zda na sobě nemají přisáté klíště, a po příchodu domů ještě osprchovat.
„Čím dřív se klíště odstraní, tím je riziko přenosu nižší. U klíšťové encefalitidy se doba nutná pro přenos uvádí do šesti hodin, u boreliózy až dvanáct,“ informoval Pazdiora.
Pokud člověk klíště na těle objeví, měl by místo vydezinfikovat a poté pinzetou nebo jinou pomůckou parazita šetrně odstranit „vyvikláním“. Pak by se místo mělo ještě jednou potřít dezinfekcí. „Poté by měl člověk hlídat, zda se neobjeví známka zarudnutí, případně chřipkové projevy,“ poradil Pazdiora. Pokud k tomu dojde, měl by dotyčný navštívit svého praktického lékaře.


description: Zavolejte si k sobě toho psa, prosím. Tato věta předcházela brutálnímu napadení seniora, které se odehrálo před měsícem v Plzni na Košutce. Majitel psa penzistovi způsobil vážná zranění, agresora hledá policie.

title: Zavolejte si toho psa, řekl senior. Muž mu zpřerážel kosti v obličeji


authors:
Autor
Koupaliště Bylo Loni V Obležení
Letos Lidé Nechodili

description: Letošní léto, které přineslo více srážek, přilákalo lidi do vodáckých kempů v Plzeňském kraji i k Hracholuské přehradě. Naopak nižší tržby oproti loňsku, kdy byla extrémní vedra, hlásí koupaliště.

title: Prázdniny bez tropů přály vodákům, koupaliště utržilo méně než loni


description: Plzeňská radnice se po sedmi letech vrací k projektu, jehož smyslem je, aby každý občan měl „svého“ strážníka. Tito policisté se budou po většinu služby pohybovat v ulicích a parcích mezi lidmi.

title: V okrajových částech Plzně začali občanům pomáhat okrskoví strážníci


description: Mladý řidič, který ve středu zahynul na dálnici D5 na Tachovsku, se podle svědků nehody zabil úmyslně. Svědci tvrdí, že mladík zezadu naboural do nákladní soupravy a pak si záměrně lehl pod kola projíždějícího autobusu.

title: Řidič, který zahynul na D5, si pod kola autobusu nejspíš záměrně lehl


description: Věra Fialová z Líní je první pacientkou s těžkým onemocněním ledvin v Plzeňském kraji, která má doma hemodialyzační přístroj. Zařízení za zhruba milion korun jí zapůjčila firma, která provozuje hemodialýzu v bývalé vojenské nemocnici v Plzni.

title: Cítím se lépe, říká první pacientka v kraji, která si dělá dialýzu doma

maintext:
Devětačtyřicetiletá žena má doma hemodialyzační přístroj od března. Pochvaluje si, že jako účetní může chodit každý den do zaměstnání a může si provádět hemodialýzu častěji, než když třikrát v týdnu vždy po dobu pěti hodin podstupovala tuto proceduru v nemocnici v Plzni.
„Výkon domácí hemodialýzy je v Česku legislativně možný od 1. ledna 2015. Pacientovi tak odpadá transport do dialyzačního střediska, odpadá mu pevný režim našeho střediska,“ vysvětlila vedoucí lékařka dialyzačního centra v bývalé vojenské nemocnici Lada Malánová.
„Paní Věra vypadá dobře, pracuje, ale kvůli přidruženým onemocněním nemůže být léčena transplantací ledvin. Na dialýzu po selhání ledvin chodila od roku 1999 do roku 2000, pak podstoupila transplantaci. Ledvina vydržela devět let, ale od roku 2009 se znovu léčí dialýzou,“ popsala lékařka.
Díky pomoci přátel si mohla předělat byt
Podle Věry Fialové může mít dialýzu doma i díky tomu, že na ni dohlíží její syn. V době pročišťování krve totiž musí být s pacientem někdo doma pro případ, že by nastaly komplikace.
„Kdyby mi ale někteří přátelé finančně nepomohli s předěláním bytu, nikdy bych doma přístroj neměla,“ podotkla paní Věra, která se podle zdravotní sestry Evy Schlachtové naučila zacházet s přístrojem během zhruba osmi týdnů.
Pacientka uvedla, že po instalaci domácí hemodialýzy se cítí zdravotně mnohem lépe, protože jí odpadly přejezdy do střediska. Zafungovalo prý i to, že si může dialýzu provádět častěji a kratší dobu, zhruba dvacetkrát do měsíce po dobu tří až čtyř hodin.


description: Náborové příspěvky až padesát tisíc korun, tisícové příspěvky na dopravu, bydlení nebo hlídání dětí. I tak se společnosti v Plzeňském kraji snaží lákat zaměstnance, kterých je na trhu práce nedostatek.

title: Příspěvky na dojíždění i podniková školka. Firmy lákají zaměstnance

maintext:
Penzijní připojištění 18 tisíc korun ročně pro dlouholeté zaměstnance polikliniky Agel v Plzni nebo 50 tisíc korun za to, že zaměstnanec přivede do firmy lékaře. To jsou některá přilepšení, kterými zaměstnavatel láká pracovníky.
Plzeňský Prazdroj dokonce nabízí v případě dřívějšího návratu z mateřské dovolené měsíční příspěvek na hlídání dítěte do tří let ve výši šest tisíc korun. Firmy takto v současné době ekonomického růstu reagují na nedostatek lidí na pracovním trhu.
Většina firem, které MF DNES v anketě oslovila, kvůli udržení stávajících zaměstnanců letos navyšuje mzdy. Největší nárůst uvidí na své výplatní pásce za září lidé z technologické firmy Applycon. Dělnické profese si zde podle ředitele Milana Baxy polepší o 6,5 procenta.
Dopravu pro své zaměstnance rozšířila firma Borgers Rokycany. „V současnosti obsluhujeme bezmála padesát vesnic v okolí našich závodů,“ uvedla mediální zástupkyně společnosti Lucie Křivánková. Kdo není v dosahu firemní dopravy, má nárok na příspěvek na dojíždění až do výše 4300 korun měsíčně.
Zaměstnancům bude společnost nově nabízet i ubytování. „I přesto je kvůli nedostatku lidí na trhu práce firma nucena obsazovat pozice agenturními zaměstnanci,“ uvedla Křivánková, podle které je velkým problémem nejen nedostatek lidí, ale i fluktuace stávajících zaměstnanců, která nyní dosahuje 21 procent.
Aktuálně by Borgers potřeboval přijmout 600 lidí zejména na pozice operátorů ve výrobě, techniků údržby, řidičů vysokozdvižného vozíku, skladníků či elektrikářů. Firma zavedla i odměnu tři tisíce korun za doporučení nového zaměstnance.
Odměnu dostane zaměstnanec i za nového kolegu
Podobnou odměnu zavedli i v Plzeňském Prazdroji nebo v plzeňském hotelu Angelo. Ve firmě Lasselsberger, která vyrábí hlavně obklady a dlažby, za doporučení pracovníka platí až pět tisíc.
Na ještě vyšší provizi si přijdou lidé ve Škodě Transportation. „Pokud zaměstnanci přivedou nového kolegu, vyplácíme odměnu až do výše 20 tisíc korun, velmi se to osvědčilo,“ uvedl vedoucí komunikace firmy Michal Tobrman.
Nejvyšší provizi však slibuje zaměstnancům poliklinika Agel v Plzni. „Máme možnost vyplatit odměnu v rozmezí 30 až 50 tisíc korun za přivedení lékaře,“ uvedl ředitel polikliniky Jiří Fojtík.
Navyšování mezd V Plzeňském Prazdroji letos zvyšovali tarifní mzdu o 3,2 procenta, v příštím roce plánují nárůst o 2,5 procenta. V Borgersu se platy v poslední době zvýšily o čtyři procenta, stejně jako v Lasselsbergeru a ve Škodě Transportation. Nejvyšší průměrný plat bez vedení firmy oznámila Škoda Transportation - 33 913 korun. V Borgersu je to 25 tisíc korun, v Meclovské zemědělské 24 112 korun, firma Applykon v průměru vyplácí 18 tisíc korun. Průměrnou mzdu nezveřejnil Plzeňský Prazdroj, firma Lasselsberger, poliklinika Agel ani hotel Angelo.
Ve Škodě Transportation od září nabízejí i firemní školku. Hlavním směrem v lákání lidí je ale podle Tobrmana spolupráce se středními a vysokými školami.
„Do budoucna se chceme zaměřit na podporu bydlení pro mladé a technicky vzdělané zaměstnance,“ dodal.
V hotelu Angelo v Plzni zase sází na kariérní růst. „Všichni bez rozdílu pozice mají možnost kariérního postupu, a to i v rámci celé skupiny Vienna House,“ uvedl Marek Chvátal, ředitel hotelu Angelo, kde nabízejí i třináctý plat nebo stravování v hotelové kantýně za symbolickou cenu.
Metodu finančních náborových příspěvků zatím nepoužívá firma Applycon. „Myslím, že je to krátkozraké. My se snažíme spíše nabídnout příjemné prostředí, individuální přístup a filozofii malé, ryze české inovativní firmy,“ uvedl ředitel Baxa.
Firma podle něj spolupracuje s technickými univerzitami v Česku i v zahraničí a snaží se přívětivým přístupem zaujmout studenty i vývojové pracovníky. „Abychom společně zvládli technologicky složitá řešení nových výrobků,“ připomněl Baxa.
Protože nedostatek lidí nepociťují jen průmyslové firmy, ale i zdravotnictví, na poliklinice Agel v Plzni se letos plošně přidávalo zdravotním sestrám. „Podle mě je rozhodující výše nabízeného platu a po nástupu pracovní kolektiv. Proto se snažíme vydávat energii na budování dobrých vztahů ve firmě,“ uvedl ředitel polikliniky Fojtík.


description: Jedinečná ozvučená zmenšenina prototypu nákladní Tatry 130 byla k vidění na víkendovém setkání vozidel této značky ve Zbirohu na Rokycansku. Model řízený vysílačkou tam přivezl David Řehoř z Českých Budějovic.

title: VIDEO: Zní jako skutečná. Ozvučený model tatry umí i řazení s meziplynem

maintext:
Čtrnáctkrát zmenšený jezdicí model jediného prototypu nákladní Tatry 130 je mimořádný tím, že má i autentický zvuk. Podle rychlosti řadí, při zpomalování je dokonce slyšet, že řadí s meziplynem.
„Mechaniku dělal kamarád, já programoval simulátor motoru s reálným zvukem pětistupňové převodovky a zpátečky,“ vysvětlil David Řehoř.
Před malou nákladní tatrou se šesti koly si na zem klekali i dospělí chlapi, aby unikát důkladně obhlédli.
Motor nastartované tatry při stání klidně bublal a klapal. Jakmile se rozjela, zesílil zvuk motoru i svištění ventilátoru, které je pro tatry typické.
Zpočátku jezdil David Řehoř na přehlídky a setkání modelářů ještě s neozvučeným modelem.
„Dobírali si mě, že je auto leštěnka, kdy do něj dodělám zvuk. V Kolíně na srazu historických vozidel jsem se seznámil s borcem, který má skutečnou velkou Tatru 128. V ní je stejný motor jako byl ve stotřicítce. Dvě hodiny jsem strávil v kabině, abych si nahrál všechny zvuky,“ zavzpomínal David Řehoř.
Původní plán, že zvuky nahraje do procesoru v modelu, ale záhy selhal. Laicky řečeno, procesor neměl dostatek paměti. Modelář se ale plánů na ozvučení nevzdal. Zvuky z reálného auta rozstříhal na krátké sekvence. Zachytil i zvuk ventilátoru při různých otáčkách. Pak sedl k počítači a začal programovat.
„Byl to rok a půl vývoje. Z původní nahrávky jsem byl schopen analyzovat jednotlivé malé části. Teď se všechny zvuky mixují navzájem v reálném čase. Je to spočítané tak, že motor řadí při otáčkách, jak by řadil zkušený řidič. Když řadí dolů, je to i s meziplynem,“ vysvětlil David Řehoř.
O čem mluvil, vzápětí zelená tatra demonstrovala při jízdě po trávě i asfaltu, bez problémů s náležitým zvukovým doprovodem překonala i obrubník. Ve Zbirohu měla premiéru s novými pery a pneumatikami vytvořenými na 3D tiskárně přesně podle originálu.
David Řehoř vzpomíná na modelářskou sešlost, kde předvedl tatru vylepšenou o zvukové efekty typického upouštění vzduchu.
„Vyndal jsem ji, nastartoval a držel pod plynem. Přišel kluk, který běžně jezdí s Tatrou 815, a říkal mi: Hele, je to studený. Takhle zapečeš pístní kroužky. Pěkně na volnoběh ji ohřej. V tu chvíli si odfoukla, jako by to udělala v reálu. On se zarazil, protože takové detaily nečekal. Pochvala od lidí, kteří jezdí se skutečnými auty, je asi to největší uznání,“ uzavřel Řehoř. Jeho tatra byla jedním ze tří modelů, které se představily na sobotním zbirožském Tatrování.


description: Letošní barokní festival na konci srpna skončil slavností v Manětíně. Oproti loňsku byl rozpočet festivalu zahrnujícího 35 akcí ani ne desetinový, navštívilo jej ale na 4300 hostů, tedy zhruba 40 procent loňské návštěvnosti. „Považujeme to za úspěch,“ pochvaluje si produkční festivalu David Brabec.

title: Baroko už lidé nevnímají jako dobu temna, ukázal letošní festival

maintext:
Barokní akce na památkách se konaly letos už potřetí. Daří se plnit hlavní cíl, který jste si stanovili? Spojují si lidé Plzeňský kraj s barokem častěji než dříve?
Stoprocentně ano. Nakročili jsme správně. Uvidíme, co přinesou roky příští, ve festivalu chceme ale určitě pokračovat. Chceme poutat pozornost k barokním umělcům a architektům.
David Brabec
Vnímáte, že by se změnil přístup veřejnosti k baroku a barokním památkám?
Lidé přestávají vnímat baroko jako období temna, vnímají je jako období oslavy duše a těla. Už není brané „po jiráskovsku“. Mění se také to, že se na památkách častěji pořádají různé akce i bez ohledu na to, zda právě festival běží či nikoliv. Daří se shánět peníze na opravy. Obecně se dá říct, že v lidech festival probudil touhu a snahu na barokních památkách dál pracovat a něco tam vytvářet.
Jaké byly ohlasy návštěvníků? Ukázalo se to i na návštěvnosti festivalu?
Ano, velmi mile nás překvapila. Předloňských 6 týdnů a loňských 9 týdnů baroka vytvořily základ a je vidět, že zájem o baroko v lidech přetrval i poté. Letos jsme sice pracovali s výrazně nižším rozpočtem, přesto se nám podařilo udržet program na vysoké úrovni.
My (Plzeň 2015) jsme organizovali čtyři velké barokní slavnosti a zahajovací koncert v Mariánské Týnici, zbytek zajišťovali lokální organizátoři. Všimli jsme si ale, že velký zájem byl o naše balíčky, které kromě programu na místě lákaly i na dopravu z Plzně a vždy nějaký bonus k tomu. Zaznělo také, že zakončení festivalu v Manětíně bylo důstojnou tečkou za celým barokním festivalem.
Která z akcí byla nejúspěšnější?
Podle počtu návštěvníků byla jednoznačně nejúspěšnější barokní slavnost v Hrádku. Ta byla velmi vydařená. Mimochodem je obdivuhodné, jak se tento zámek podařilo zachránit. Byl téměř ve stavu jej celý strhnout, oni jej dokázali zachránit a udělat z něj perlu Sušicka.
Kterou barokní památku byste vy osobně vyzdvihl?
V každém případě Santiniho stavby. Jeho otisk v západních Čechách je opravdu výrazný.


description: Čtvrteční útok na revizora plzeňských dopravních podniků řeší policie jako pokus o ublížení na zdraví. Kontrolor, který utrpěl vážné zranění oka, je podle dostupných informací po operaci.

title: Zraněný revizor musel na operaci, napadl ho cestující bez jízdenky

maintext:
Incident mezi pracovníkem přepravní kontroly a cizincem s africkými předky se stal odpoledne v trolejbusu mezi zimním stadionem a zastávkou U Radbuzy na Doudlevecké třídě. Přestože revizoři často pracují ve dvou, tento byl v trolejbusu sám (o napadení jsme psali zde).
Podle informací z Plzeňských městských dopravních podniků nastoupil revizor do trolejbusu linky číslo 10 u zimního stadionu. Ve vozidle jedoucím směrem do centra města začal kontrolovat jízdenky cestujících.
„Revizora si všiml cestující, který již ve voze jel, náhle se zvedl a chtěl si označit jízdenku. V tom mu revizor zabránil. Cestující jej bez jakéhokoli varování udeřil pěstí do obličeje. Rozbité brýle způsobily revizorovi poranění oka, na které ihned přestal vidět. Přestože silně krvácel, cestujícího ještě udržel na místě až do příjezdu policie,“ uvedla mluvčí dopravních podniků Kateřina Fránová.
Revizor stihl o napadení a zranění ještě informovat svého nadřízeného. Záchranku a policisty na místo přivolal někdo z cestujících.
Podle lidí z dopravních podniků to nebyl první případ, kdy právě tento cizinec v Plzni napadl revizory.
Můžeme vyloučit rasový motiv, říká policie
Podle dostupných informací je téměř padesátiletý revizor po první operaci a zřejmě jej čekají ještě další. Jako revizor pracuje čtyři roky a v minulosti byl policistou.
„V současné době s ním nejsme v kontaktu,“ řekl v pátek generální ředitel dopravních podniků Michal Kraus.
Mluvčí plzeňské policie Hana Štefflová uvedla, že policisté stále zjišťují, co potyčce přecházelo, jak se chovali a co přesně dělali cestující i revizor.
„Jsou zahájeny úkony pro podezření z ublížení na zdraví. Jednoznačně můžeme vyloučit rasový motiv,“ uvedla Štefflová. Policie zatím nikoho neobvinila.
Ředitel Kraus řekl, že dopravní podniky zraněnému poskytnou veškerou podporu.
„Je to pro nás šokující případ násilí. Žádné z předchozích napadení, kromě těžkého zranění revizora při vyhození z vozu, nebylo tak brutální. V blízké budoucnosti plánujeme vybavení vozidel kamerovým systémem. Pak v případě jakýchkoli incidentů nebudou pochybnosti, co a jak se stalo. Pokud se testování osvědčí, do dvou tří let bychom chtěli mít kamerami osazena všechny vozidla,“ prohlásil Kraus.


description: Výkonný nástroj, který poskytuje možnost snadno zašifrovat oddíly na vašem pevném disku a vyměnitelných zařízeních. Čeština do verze 4.0.0

title: GiliSoft Full Disk Encryption


description: FastStone MaxView je velmi výkonný program pro práci s grafickými formáty a nabízí spoustu zajímavých funkcí, které chybí u jeho konkurentů. Připravil jsem vám do něho češtinu do verze 3.0

title: FastStone MaxView


description: Program zaměřený na opravu DLL chyb. Čeština do verze 9.0.0.9

title: DLL Suite


description: Axialis IconWorkshop je výkonný nástroj určený pro práci s Windows® a Macintosh® ikonami. Nyní máte češtinu i do verze 6.91 Professional Edition

title: Axialis IconWorkshop


description: Bezplatný program, který vám umožní snadno přeinstalovat všechny vaše Windows ovladače. Připravil jsem pro vás češtinu i do verze 8.29

title: DriverMax


description: Vzhledem k tomu, že původní dabing do hry Doom byl z dob, kdy jsme neměli možnosti jako teď, tak jsme udělali dabing nový, věříme, že lepší.

title: iDNES.cz

maintext:
Obsazení
Bertruger - Gabryš
Swann - Elfi
Kelly - Mephi
Organizace
Vedoucí projektu - Martin
Zvukař - Elfi
Překladatel - Frolda
Úprava textu - Martin
Odborný poradce - OGLoc
Text k instalaci:
Soubor „pakFPD001.pk4“ obsahuje nový český dabing od skupiny Fénixprodabing a české texty včetně některých textur od Mrazíka a Polische. Nemusíte si tedy již instalovat jejich češtinu.
Postup instalace českého dabingu 2016 do hry doom3 pro versi na CD:
1/Nainstalujte hru.
2/Hru upravte patchem na versi 1.3.1 pokud nemáte, stáhněte si zde http://bonusweb.idnes.cz/doom-3-patche-cy5-/Clanek.aspx?c=A040908_doomiiipatche_bw
3/Soubor „pakFPD001.pk4“ NAKOPÍRUJTE do podadresáře „base“ který se nachází v adresáři „Doom 3“
příklad (D:\Doom 3\base)
To je vše. Nikde se nic nepřemazává ani neupravuje. Hra bude používat vložený soubor pro svůj chod.
Pokud máte versi pro Steam, najděte si v počítači složku base a proveďte kopírování jako u CD verse. Mělo by to fungovat.
V případě že narazíte na nějaké problémy, dejte nám vědět na fenixprodabing@gmail.com nebo přímo v sekci pro tento dabing na našich stránkách. Vše bylo několikrát testováno, ale chybka se může vloudit.
Děkuji za trpělivost při čekání na tento dabing, doufám, že se Vám bude líbit.
ELFI - zvukař projektu


description: Aimersoft Video Converter Ultimate je mnohem víc, než jen další video konvertor. Čeština do verze 8.8.0

title: Aimersoft Video Converter Ultimate

maintext:
Ačkoli jednoduchý na používání, tento komplexní nástroj zahrnuje rozmanité výkonné nástroje, které vám dovolí nejen převést videa mezi velkou paletou formátů, ale také vypálit DVD, přehrát video soubory nebo stáhnout videa z Internetu.
Aimersoft Video Converter Ultimate je plnohodnotný program, který zahrnuje Video konvertor,DVD Ripper, Video editor, DRM Remover, Video transfer, Online Video Downloader a DVD Creator do jednoho produktu, nabízející všestranné řešení k uspokojení vašich multimediálních požadavků. Ať chcete převést Video/DVD na formát, který potřebujete, vytvořit vaše vlastní jedinečná videa, sledovat DVD film na zařízení jako iPad, iPod, iPhone 3GS\ iPhone 4(4G) nebo vypálit videa na DVD disk, a tak dále.
S tímto programem můžete:
- Konvertovat video do běžného standardu;
- Odstranit DRM ochranu z WMV WMA, iTunes M4P M4A M4V AAC M4B ASF;
- Stáhnout online videa (YouTube video, Yahoo Video, Google video, atd.);
- Přímo přenést písně & video do přenosných přehrávačů jako iPod, iPhone, iPad, PSP, atd;
- Extrahovat zvuk z videí jako MP3, WMA, OGG, WAV, M4A, atd;
- Upravit videa rozdělením, střiháním, oříznutím, sloučením, atd.
- Vypálit soubory na DVD disk, DVD složku nebo ISO soubory;
- Sloučit vícenásobné soubory do jednoho
Podporované OS: Windows XP/Vista/7/Windows 8


description: Wondershare Video Converter Ultimate je aplikace, která vám pomůže převést audio a video soubory (např. 3GP, M4A, RM, MOV, DAT, DVD videa) do různých formátů včetně AVI, WMV a MP4. Čeština do verze 8.8.0

title: Wondershare Video Converter Ultimate

maintext:
S tímto programem můžete:
· Převést jakékoliv video v AVI, TIVO, WMV, MP4, MKV, FLV, 3GP, MPG, atd., pro přehrávání v zařízeních Apple, mobilních telefonech apod.
· Importovat videa pro všechny oblíbené aplikace, jako je Windows Media Player, Windows Movie Maker, iTunes, Adobe Premiere Pro atd.
· Převést HD videa, videa z videokamery, DRM chráněná videa a YouTube videa do běžných video formátů.
· Ripovat DVD filmy do videa v MP4, MPG, WMV, 3GP, FLV, atd. pro přehrávání v iPad/iPhone/iPod/Windows Media Player a dalších.
· Převést video do 158 formátů.
· Vypálit video v různých formátech na DVD disk, DVD složku nebo ISO soubory.
· Stáhnout a zachytit video na webu jediným kliknutím.
Podporované OS: Windows XP / Vista / 7 / 7 64 bit / 8 / 8 64 bit / 10


description: SuperRam je program, který vám umožní optimálně udržovat a spravovat systémové paměti. Připravil jsem češtinu do verze 7.9.5.2016

title: SuperRam


description: Rychlý, přehledný a bezpečný prohlížeč PDF dokumentů a elektronických knih. Nyní ho máte k dispozici i v češtině ve verzi 8.0.2.805

title: Foxit PDF Reader


description: Puran Defrag je snadno použitelný nástroj pro defragmentaci souborů na disku. Připravil jsem pro vás češtinu do verze 7.7.1

title: Puran Defrag


description: Gilisoft EXE Lock je užitečný nástroj, který může ochranou heslem blokovat neautorizovaný přístup ke všem spustitelným souborům na vašem počítači. Čeština do verze 5.0.0

title: GiliSoft Exe Lock


description: Až 480 dlouhodobě nezaměstnaných může najít práci na Bruntálsku během příštích tří let. Prvních padesát účastníků nového projektu totiž tento týden začalo pracovat na zkoušku v ostrém provozu. Pokud se osvědčí, zaměstnavatelé si je nechají.

title: Nezaměstnaní trénují. Pokud se osvědčí, práci získají nastálo


description: Policie chytila pravděpodobného viníka pondělní smrti pobodaného muže z Karviné. Stačil ujet na Vysočinu. Vyšetřovatelé ho už obvinili z vraždy a našli i nůž, nejspíše vražednou zbraň.

title: Policie dopadla podezřelého z vraždy v Karviné, stihl ujet na Vysočinu


description: Legiovlak se v druhém roce svého provozu ukazuje i v Moravskoslezském kraji. Legionářské muzeum na kolejích dorazilo v pátek 2. září. První zastávkou je Ostrava, po dvou týdnech se Legiovlak přesune do Českého Těšína a dále do Opavy.

title: Po kolejích přijelo legionářské muzeum. Má poštu, kino i kovárnu

maintext:
Soupravu v současnosti tvoří třináct zrekonstruovaných vagonů, jakými se desetitisíce československých legionářů přepravovaly napříč Ruskem po transsibiřské magistrále v letech 1918–1920.
„Průjezd kolem světa domů do Československa si legionáři často museli vynutit tvrdým bojem,“ uvedl mluvčí Československé obce legionářské Miloš Borovička. U příležitosti stoletého výročí těchto událostí má Legiovlak do roku 2020 projet celou Českou republiku a zavítat i na Slovensko.
Při své zářijové zastávce v Ostravě chtějí organizátoři muzea na kolejích představit novinku. Je jím poslední vagon do kompletní soupravy. „Bude to luxusní vagon pro ubytování důstojníků. Jeho rekonstrukce byla nesmírně náročná a velké potíže nám dělalo sehnat správná kola. Ty už díky spolupracujícím organizacím máme,“ uvedl tajemník projektu Legie 100 Jiří Charfeitag.
Historické vagony Legiovlaku jsou zrekonstruovány tak, aby věrně odpovídaly dobovým reáliím a návštěvníkům co nejvíce přiblížily podrobnosti z legionářského života a jejich boje.
Jsou to kasárna na kolejích
Soupravy legionářských vlaků byly totiž prakticky kasárna na kolejích, kdy se legionáři museli postarat o vše sami a ještě v pohybu. „Kromě zmíněného důstojnického vozu jsme letos rozšířili muzeum o kinosál Osvětového odboru odbočky Československé národní rady na Rusi, v němž budeme promítat dobové dokumenty a filmy,“ říká Charfreitag.
Návštěvníci si dále mohou prohlédnout vagon polní pošty, nejspolehlivější prostředek komunikace na celé tehdejší Sibiři, zdravotní vůz, kovářský vagon s obráběcí dílnou, krejčovský či štábní vůz.
Způsob boje legionářů přibližuje improvizovaný obrněný vůz, který je po zuby vyzbrojený dělem a kulomety,štábní vagon pro plánování operací či plošinové vozy s materiálem včetně obrněného automobilu Austin.
Každý návštěvník může na Legiovlaku zjistit, jestli měl legionáře mezi svými předky. Posádka ve vagonu, který je označený jako Plukovní prodejna, dokáže hledat konkrétní osoby v databázi, kterou se díky návštěvníkům daří doplňovat o fotografie, dokumenty, vzpomínky i předměty z pozůstalostí.
To vše je k vidění od 2. do 15. září v Ostravě, od 16. do 22. září v Českém Těšíně a poslední zářijový týden v Opavě. Expozice Legiovlaku je přístupná zcela zdarma každý všední den od 8 do 18 hodin a o víkendech od 9 do 19 hodin. Komentované prohlídky s průvodcem pro veřejnost bez objednávky začínají každý den od 13 hodin a opakují se v pravidelných hodinových intervalech.


description: Až intenzivní štěkot probudil devětačtyřicetiletou ženu při požáru chatky na okraji Opavy. Majitelce psa se díky tomu podařilo z budovy včas uniknout. Voříšek, který jí zachránil život, však požár nepřežil.

title: Ženě zachránil život štěkající pes, sám požár chatky nepřežil


description: Otevření Zastupitelského centra Doněcké lidové republiky v Ostravě provázely protesty. Stát Doněckou republiku neuznává, takže nový „konzulát“ je nelegitimní a zůstává pouhým dobrovolným spolkem. Ceremoniál tak připomínal frašku s jediným cílem - zviditelnit vedoucí organizace.

title: Neexistující stát má v Ostravě „diplomatické“ centrum. Lidé protestují


description: Dvaačtyřicetiletý muž se v centru Ostravy při útěku před policisty nabodl na plot. Vysvobodit jej museli až přivolaní hasiči.

title: Bosý vandal utíkal před policisty. Při přelézání plotu se na něj nabodl


description: Báňští záchranáři většinou jdou do dolu, když odtamtud všichni fárají nahoru. Přes dvacet let vedl Hlavní báňskou záchrannou službu v Ostravě Václav Pošta, který patří ke znalcům báňského záchranářství nejen v České republice.

title: S koncem OKD báňští záchranáři neskončí, věří jejich dlouholetý šéf

maintext:
Co musí člověk splnit, aby mohl být báňským záchranářem?
Musí mít dvouletou praxi v dole, aby znal provoz. Pak se musí zúčastnit čtrnáctidenního kurzu, kde jsou například i psychotesty, a pak může nastoupit jako dobrovolný záchranář nebo být ve stálé hlídce Závodní báňské záchranné služby. A ti nejlepší postoupí na Hlavní báňskou stanici, kde jsou už profesionálové. Důležité je, aby bylo zastoupeno co nejširší spektrum profesí. Když máte záchranáře jen havíře, tak je to je špatně. Musí tam být například elektrikář, střelmistr, strojník a další.
Václav Pošta Sedmašedesátiletý rodák ze Slaného začal záchranářskou kariéru v roce 1977 jako dobrovolník.
Od roku 1979 byl vedoucím Závodní báňské záchranné stanice a v roce 1986 nastoupil na Hlavní báňskou záchrannou stanici jako hlavní mechanik. V letech 1990 až 2010 byl jejím ředitelem.
Vzpomenete si na svůj první zásah?
Matně si vzpomínám, že to bylo na Karvinsku, ale už přesně nevím, kde to bylo. Ale těch zásahů pak bylo opravdu hodně. I zážitků, dobrých, ale i těch špatných.
Měl jste při zásazích v podzemí strach?
Neuznával jsem lidi, kteří řekli, že strach nemají. Protože právě ti vás pak přivedou do průšvihu, to mám vyzkoušeno na vlastní kůži. Jeden na druhého musíte spoléhat. Dobrý záchranář nesmí moc přemýšlet, při zásahu musí mnoho věcí dělat automaticky, není čas se na něco ptát a zásahu musí velet jen jeden člověk. Pod zemí není žádná demokracie, tam musí být polovojenský systém. Hlavně jsem všem říkal, ať nikdo nedělá hrdiny, že vyznamenání už jsou rozdaná.
Právě ostravsko-karvinský revír prý patří pro práci v podzemí k nejnáročnějším.
To je pravda. Když přišel generální ředitel OKD z Německa, tak teprve tady poznal, co jsou geologické problémy. To máte průtrže, otřesy, metan, to vskutku nemá každý revír v Evropě, my máme všechno.
OKD končí, budou báňští záchranáři dále zapotřebí? Už se objevily úvahy, že skončí společně s těžbou uhlí.
Musí zůstat, protože právě báňští záchranáři zavírají dveře. Až budou na Karvinsku zasypávat poslední jámu, tak to budou dělat právě záchranáři, protože to je i spousta měření, detekce, napouštění dusíkem, kontrolní činnost, je toho opravdu hodně. Leckdo si navíc myslí, že báňská záchranná služba je jen pro uhlí. To však není pravda. Máme jeskyně, muzea v podzemí, kolektory, přivaděče, metro, tunely, je tady celá škála staveb podzemního stavitelství. Když skončí OKD, tak to zdaleka neznamená konec pro báňské záchranáře.
Ale někdo tvrdí, že by je mohli zastoupit hasiči.
To je nesmysl. Všechny záchranné služby mohou báňští záchranáři dublovat, ale je nikdo jiný nenahradí. Například v roce 1998 v Rakousku, kde po útlumu těžby nerostů zrušili báňskou záchrannou službu, se rozvodnil potok a voda s bahnem zalila mastkový důl. Poslali tam hasičský záchranný sbor, který pro tyto účely nebyl vycvičen, a jedenáct hasičů tam zůstalo. To není nic proti hasičům, jsou skvělí záchranáři, ale někam prostě mohou jen báňští záchranáři.
Tak jaká bude podle vás budoucnost báňského záchranářství?
Rozhodne vláda. Český báňský úřad připravuje systémové řešení budoucnosti báňského záchranářství v celé České republice. Podle mého přesvědčení nemůže báňské záchranářství zaniknout. Stát tuto službu nemůže zrušit, protože ji uzákonil.
Byl rozdíl v kvalitě báňského záchranářství za socialismu a v kapitalismu?
I před rokem 1989 jsme měli vybavení na špičkové úrovni, třeba jako kolegové na Západě. Dýchací přístroje jsme nakoupili u německého Drägeru, staré Chirany se odvezly do Afriky. Když jsme něco potřebovali ze zahraničí, tak se to vždy nějak udělalo a domluvilo.
A za nových poměrů?
Ani pak si nikdo nedovolil bezpečnost havířů podcenit, právě naopak, nakoupilo se mnoho špičkového vybavení. Jen se změnily podmínky. Zatímco předtím jsme měli rozpočet, tak po roce 1990 soukromý vlastník chtěl, abychom mu peníze naopak přinášeli.
Co to znamená?
Hledali jsme práce blízké báňskému záchranářství, ale na komerční bázi. Pracovali jsme proto například na přehradách, dělali některé výškové práce a ukládali odpadový popel v dolech.