description: V centru Prahy na Jungmannově náměstí se dnes konala vzpomínková akce na prezidenta Václava Havla, který zemřel před pěti lety. Celodenní setkání s názvem Svíčka pro Václava Havla začalo úryvky z Dopisů Olze. Pořadatelé pozvali ke čtení z Havlových knih a her nejen ty, kteří politika a dramatika osobně znali. Lidé zapalovali svíčky i u Havlova hrobu na pražském vinohradském hřbitově či u plastiky srdce na náměstí Václava Havla u Národního divadla.

title: V Praze se vzpomínalo na Havla, lidé zapalovali svíčky

maintext:
První český prezident zemřel v neděli 18. prosince 2011 ve věku 75 let ve svém oblíbeném venkovském domě na Hrádečku na Trutnovsku. Celodenní čtení se zapalováním svíček skončilo na Jungmannově náměstí v 18:00. Poté se asi tři desítky lidí vypravily v dešti na pochod s názvem Srdce na Hrad. Účastníci v čele průvodu nesli velké látkové srdce. Přes Národní třídu, nábřeží a Karlův most se dostali na Malou Stranu. Cílem bylo Hradčanské náměstí. Skupinu doprovázeli policisté.
Pořadatelé dnešní vzpomínkové akce na Jungmannově náměstí chtěli Havla připomenout jako dramatika, politika, disidenta i člověka. „Byl to neobyčejně obyčejný člověk. Měl skvělé myšlenky. Jeho slova jsou nadčasová. Zvlášť v dnešní společnosti, když vidíme, co se tady děje, je důležité na ně nezapomínat,“ řekla ČTK a Českému rozhlasu Kristýna Herejtová z pořadatelského týmu. Podle ní osobnost Havlova formátu v Česku nyní chybí. Organizátoři vzpomínkové akce nevidí teď v republice nikoho, kdo by stejně jako dřív Havel symbolizoval zemi v zahraničí a dělal jí tam dobré jméno.
Přečtěte si co Chartě 77 říká Petr Pithart:
Pithart: Charta byla přelomová, začala se zajímat o všechny
Svíčky dnes lidé zapalovali také u plastiky srdce pod Havlovým podpisem na náměstí Václava Havla u Národního divadla. Desítky svíček hořely i u prezidentova hrobu na pražském vinohradském hřbitově. Ležely na něm věnce od manželky Dagmar, Senátu i Sněmovny, polského velvyslanectví a dalších institucí. Lidé přinášeli květiny.
Dnes dopoledne se konala také zádušní mše ve svatovítské katedrále, kterou sloužil kardinál Dominik Duka. V pražském divadle Alfred ve dvoře pak v 16:00 začala akce Čtení z Havla, konala se už potřetí.
Někteří lidé v ulicích hlavního města měli na sobě také kratší či hodně ohrnuté kalhoty. Při své první prezidentské inauguraci měl totiž Havel nápadně krátké nohavice. Organizátoři, kteří k vykasání kalhot vyzývali na sociálních sítích, tak každoročně chtějí na hlavu státu zavzpomínat s humorem.


description: Vrcholem letošní předvánoční nákupní sezony bylo pondělí 12. prosince a úterý 13. prosince. V tyto dva dny zákazníci tuzemských e-shopů provedli celkem více než milion objednávek, největší část jich tvořily hračky a knihy. Vyplývá to z analýzy portálu Heureka.cz.

title: Lidé utráceli na e-shopech nejvíce dva týdny před Vánocemi

fasttext_language: cs


description: Roman Šmucler, kapacita a zároveň byznysmen v oblasti estetické medicíny, o slevovém šílenství, které lidem může zničit obličej, o Kim Kardashian, výhodách botulotoxinu a ženách, které chtějí víc, než by měly.

title: Roman Šmucler: Češky jsou posedlé zvětšováním prsou


description: Čínská armáda poprvé zapojila svou letadlovou loď s bojovými letouny do vojenského cvičení s ostrou palbou. Manévry se uskutečnily v době nového napětí kolem Tchaj-wanu, upozornila agentura Reuters. To vzrostlo po telefonátu nastupujícího amerického prezidenta Donalda Trumpa s tchajwanskou prezidentkou, který rozhořčil Peking.

title: Čína poprvé nasadila letadlovou loď do cvičení s ostrou palbou


description: Czechia Has Marvellous People (Česko má úžasné lidi). Tak zní titul videospotu, kterým chce vláda dělat reklamu České republice v zahraničí. V pětiminutovém spotu, který má devět jazykových verzí, se objevují české osobnosti z mnoha oborů, například hokejista Jaromír Jágr, dirigent Jiří Bělohlávek, tenistka Petra Kvitová, herec Jiří Bartoška, kardiolog Jan Pirk nebo fotograf Jan Saudek.

title: Češi jsou úžasní! Vláda propaguje Česko videem s Jágrem či Bartoškou

maintext:
Podle ministra zahraničí Lubomíra Zaorálka (ČSSD) také jeho úřad dlouhodobě pociťoval deficit v prezentaci země. „Chyběl prezentační videoklip, který by představil Česko celistvě jakožto zemi s rozmanitou přírodou, špičkovým vzděláním a inovacemi, rozvinutou ekonomikou a infrastrukturou, světovou kulturou i jako zemi příjemnou k životu,“ uvedl Zaorálek.
Podle viceprezidenta Hospodářské komory Bořivoje Mináře podnikatelé podobný spot dlouhodobě postrádali. „Zatímco zahraniční delegace setkání s českými podnikateli otevíraly videospotem o své zemi a podnikatelských aktivitách, česká delegace se neměla čím prezentovat,“ sdělil.
Klip doprovází skladba Noční cestou od Antonína Dvořáka z klavírního cyklu Poetické nálady v interpretaci předního českého klavíristy Iva Kahánka. „Beru svou roli v klipu asi jako úlohu konferenciéra, který chce divákovi ukázat to, co má na své zemi rád, a na co je sám pyšný,“ řekl Kahánek. „Od začátku jsem byl přesvědčen, že pojivem klipu by měla být hudba objektivně krásná, typicky česká a v osobě jejího tvůrce zároveň světová. Dvořákova skladba, kterou jsem navrhnul, je podle mě ideální svou kontrastností,“ dodal.
Video Czechia Has Marvellous People:
Videospot se bude promítat například na podnikatelských seminářích, které jsou součástí cest ministra i dalších představitelů českého státu do zahraničí. Lze ho využít i na akcích, na nichž se podílejí české zastupitelské úřady v zahraničí. Poprvé byl uveden na Česko-korejském podnikatelském fóru, které se konalo v listopadu v Soulu. V nejbližší době bude uveden v pondělí na podnikatelském semináři v Dillí, který se uskuteční při oficiální návštěvě ministra Zaorálka v Indii a na Srí Lance, řekla náměstkyně ministra Ivana Červenková.
Náklady na výrobu klipu činily přibližně jeden milion korun. Výrobu zaplatilo ministerstvo, jeho vznik podpořili zástupci Hospodářské komory a Svazu průmyslu a dopravy.
Podívejte se na rozhovor s Jiřím Paroubkem:


description: Bývalý premiér a předseda ČSSD Jiří Paroubek na začátku příštího roku otevře v Praze nové česko-čínské centrum, které bude pomáhat podnikatelům z obou zemí ve vzájemném obchodu.

title: Čínská spojka Paroubek: Pracuji na vzniku česko-čínského centra

maintext:
Kromě současných námluv s ČSSD o návratu do strany pracuje expremiér Jiří Paroubek na jiném svém velkém projektu. Nejpozději příští rok na jaře plánuje v Praze založit zastoupení čínské provincie Če-ťiang, které bude fungovat jako nové centrum česko-čínského obchodu.
„Na konci listopadu jsem přesvědčil zástupce měst a hospodářských komor z této provincie, aby v Česku zřídili své zastoupení,” uvedl Paroubek v rozhovoru pro týdeník Euro. Sám by měl v novém centru působit jako poradce.
Na vzniku nové kanceláře se nejspíš budou podílet i noví Paroubkovi obchodní partneři, vlastníci čínské cestovní kanceláře Wings travel, která už 15 let sídlí v Praze a stará se o čínské turisty v Česku. Tuto cestovní kancelář vedou Sheng Guan a Ying Rong, oba původem z provincie Če-ťiang. Právě na jejich pozvání Paroubek na podzim několikrát odcestoval do Číny vyjednávat o vzniku centra.
„Budu se snažit dávat dohromady české a čínské firmy tam, kde Češi potřebují kapitál a Číňané se zase chtějí dostat k nějakým technologiím nebo dovézt do Číny české zboží,” upřesnil svou roli v centru bývalý předseda vlády.
Čínské firmy z provincie Če-ťiang mají podle něj zájem především o české technologie v oblasti životního prostředí či nanotechnologií. Na oplátku by chtěl expremiér pomoci v expanzi na Dálném východě českým pivovarům.
Přečtěte si komentář Petra Holce:
„Pokud se Plzeňský Prazdroj dostane do českých rukou, bylo by velmi zajímavé založit s čínskými partnery v Číně společný podnik. Takový zájem by mohl mít i Budvar jako národní podnik. Číňané se nezdráhají zaplatit za zahraniční pivo více. Bylo by dobré dostat tam i české sládky,” navrhuje Paroubek s tím, že by chtěl v této oblasti příští rok aktivně vystupovat.
Bývalý premiér také připomíná, že Číňané spotřebují zhruba čtvrtinu světové produkce piva a český vývoz do Číny je přitom jen asi 40 tisíc hektolitrů ročně.
Nové vznikající centrum počítá rovněž s angažováním právníků a ekonomů, kteří by měli kontakt mezi českými a čínskými partnery ulehčit.
A teď jak je to doopravdy s čínskými investicemi v Česku - přečtěte si komentář analytika týdeníku Euro Miroslava Zámečníka:
A dále čtěte:


description: Pražští radní schválili přeměnu příspěvkové organizace Technická správa komunikací na akciovou společnost. Důvody, proč transformace vůbec proběhla, jsou přinejmenším nejasné.

title: Zamrzlá v sedmdesátkách. Z Technické správy komunikací je akciová společnost

maintext:
Ještě než jsem stačil říct, proč volám, tak mě někdejší dlouholetý poslanec parlamentu Jan Vidím přerušil: „Omlouvám se. Nemám čas. Můžete mi prosím zavolat později, třeba za hodinu?“ Šedesát minut uběhlo a při dalším telefonátu měl telefon vypnutý. Na dotazy zaslané v textové zprávě zareagoval později s tím, že vše zodpoví mluvčí Technické správy komunikací. Nezodpověděla.
Ale popořádku. Pražští radní rozhodli, že magistrátní příspěvková organizace Technická správa komunikací (TSK) po více než dvou letech konečně dotáhne přeměnu na akciovou společnost. TSK je bohatá organizace s ročním rozpočtem půl miliardy korun, z nichž financuje svůj provoz. Za další zhruba čtyři miliardy korun objednává formou výběrových řízení správu pražských silnic, chodníků, provoz semaforů, čištění města či odstraňování sněhu a náledí v zimním období.
Dva trafikanti
Nápad přeměnit příspěvkovou organizaci na akciovku prosadila pražská koalice vedená primátorem Tomášem Hudečkem v polovině roku 2014. V té době si radnice nechala vypracovat analýzu, podle níž by město mělo díky transformaci ušetřit deset milionů korun. Později dokonce začali politici operovat předpokládanými úsporami až 40 milionů.
K pracovní skupině, která na magistrátu začala transakci připravovat, se tehdy – poněkud překvapivě – přidali i Jan Vidím a Miroslav Svoboda, dlouholetí poslanci za ODS, respektive ČSSD. Ti se ve volbách v roce 2013 do parlamentu již neprobojovali, ale oba v pracovní skupině pro transformaci TSK zůstali.
Po založení nové akciovky se Svoboda stal předsedou představenstva a Vidím místopředsedou, přestože nikdo z nich neměl předchozí zkušenosti z dopravy. „Byla to nominace stranických klubů na magistrátu,“ obhajuje krok tehdejší náměstek primátora a člen TOP 09 Jiří Nouza, který v té době působil jako náměstek primátora. Ve vedení nově zřízené městské firmy kromě expolitiků zasedli ještě tři zaměstnanci Technické správy komunikací: Ladislav Pivec, Jan Machala a Šárka Pekárková (ta později odstoupila).
Přečtěte si rozhovor s náměstkyní pražské primátorky:
Dodnes není vůbec jasné, co dva bývalí poslanci po celé dva roky v akciové společnosti TSK dělali. Vidím dotazy přehrál na mluvčí firmy, sociální demokrat Miroslav Svoboda, který byl s krátkou přestávkou poslancem od roku 2002 do roku 2013, na otázky ohledně svého působení nereagoval vůbec. Jako poslanec byl například členem rozpočtového výboru a následně výboru pro obranu. Krk mu v politice zlomila opsaná diplomová práce na Vysoké škole finanční a správní. V ní se nacházel souvislý úsek deseti stran opsaný z jiné práce.
„Je mi to celé nesmírně trapné. Titul ale vracet nebudu, vystudoval jsem totiž řádně. Chodil jsem tam pět a půl roku. Teď hledám cestu, zda mohu práci otevřít a předělat, aby bylo vše v pořádku,“ uvedl tehdy. Jan Vidím, který se ve vrcholné politice rovněž věnoval obraně, poslal týdeníku Euro – po opakovaném dotazu, co vlastně v TSK dělá – „náhodný výčet činností v jednom z kalendářních měsíců“, aniž sdělil cokoli bližšího. Bohužel ani mluvčí TSK Barbora Lišková na zaslané dotazy neodpověděla.
Aktivita nadprůměrně placeného představenstva za poslední dva roky je ještě víc nejasná, když uvážíme, že celý harmonogram transformace, včetně převedení IT systémů a smluv, zajišťovala najatá poradenská firma Grant Thornton Advisory. „Připravovali jsme celý harmonogram a všechno, co se musí udělat: převod majetku, jak zrušit příspěvkovou organizaci, co všechno se musí schválit na zastupitelstvu…,“ říká partner společnosti Grant Thornton Advisory Pavel Válek. Firma za poradenské služby inkasovala podle Válka kolem dvou milionů korun.
Průtokový ohřívač
Za svou „práci“ v TSK přitom dostává Svoboda, Vidím a další členové statutárních orgánů poměrně štědré odměny. Jen za rok 2015 činily (včetně odměn dozorčí rady) deset milionů korun.
„Předseda a místopředseda představenstva měli 150 tisíc měsíčně, řadoví členové 95 tisíc a členové dozorčí rady pak zhruba 20 tisíc měsíčně,“ řekl týdeníku Euro člen dozorčí rady akciovky Ondřej Mirovský, který je místostarostou Prahy 7. Mirovský byl do dozorčího orgánu jmenován v dubnu 2015, kdy se změnilo vedení pražského magistrátu, a spolu s ostatními novými členy dozorčí rady tehdy snížil odměny představenstva na polovinu. „Zaměstnanci TSK, kteří měli souběh s příspěvkovou organizací, měli od té doby 25 procent původní výplaty, zbylí dva 50 procent,“ říká.
Na akciovou společnost TSK se teď bude převádět majetek příspěvkové organizace v hodnotě asi 90 milionů korun. S blížícím se koncem celého procesu však přestává být jasné, proč se vůbec transformace prováděla. Proklamovaná úspora v desítkách milionů korun, která byla hlavním argumentem celé akce, se nekoná. „Když jsme vypracovali analýzu, došli jsme k závěru, že akciová společnost TSK nesplňuje některé podmínky pro zařazení do skupinového plátce daně z přidané hodnoty. O finančních úsporách tedy nejsem přesvědčený,“ dodává Válek. Přitom úsporami na platbě daně se magistrát ohání ještě dnes.
Podle náměstka primátorky Petra Dolínka má být výhoda nové organizace v tom, že veřejné zakázky se budou vypisovat „jinak“. Nově je bude moci TSK zadávat sama a město je nebude muset schvalovat. Celkově se tak má zpružnit vnitřní fungování firmy, která opravuje pražské silnice. „TSK má schopný tým na odbornou činnost, ale má zkostnatělé vnitřní postupy. Také cítíme určitou míru handicapu v otevřenosti směrem k veřejnosti, v TSK to trochu připomínalo organizaci před dvaceti lety. Otevřenost Pražanům, to je posun správným směrem,“ uvádí Dolínek.
Nepřehlédněte rozhovor s Petrem Dolínkem:
Jistý si účelem transformace není ani člen dozorčí rady Mirovský. „Dlouho jsme o tom v dozorčí radě přemýšleli a nebyli jsme z toho původně nadšení. Když to srovnáme s ostatními, je to dost zkostnatělá organizace, která potřebuje významný refresh. Někdy se tam přemýšlí jako za 70. let,“ říká.
Mirovský prosazoval, aby TSK nebyla pouze „průtokovým ohřívačem“ na peníze, který dostane miliardy a někomu zadá práci, ale aby se sama aktivněji starala například i o drobné opravy chodníků. Podle starosty Prahy 7 jednotlivé městské části čekají dlouhou dobu, než na jejich požadavek TSK zareaguje, najde v tendru firmu a opravu zařídí.
Další otázkou zůstává, zda expolitici Svoboda a Vidím, kteří by novou TSK mohli přechodně vést v příštím roce, firmu nějak zpružní. Ani dozorčí rada, ani magistrát totiž ještě nemají jasnou představu, kdo novou městskou firmu bude řídit. Záležet také bude na politické dohodě vládnoucí koalice, což může trvat delší dobu. „Jestli je na magistrátu někdo při smyslech, nemůžou TSK vést tito dva. Nejsou to manažeři, jsou to jen vysloužilí politici,“ řekl týdeníku Euro pod podmínkou mlčenlivosti člověk blízký transakci.
Městská korupce
Nicméně podle duchovního otce celého nápadu Jiřího Nouzy je nová městská akciovka správnou cestou, jak vytvořit magistrátní superholding, pod nějž by spadaly všechny městské firmy. Podobně jako to funguje například ve Vídni. „Řízení by bylo pružnější a flexibilnější. Rada města tu není od toho, aby rozhodovala o každém pšouku, a může to dělat k tomu určený management ve společnosti,“ říká Nouza.
Záměr vytvoření magistrátní korporace nedávno schválili pražští radní. Do městského holdingu by mohlo v budoucnu spadat až 15 firem, v nichž má hlavní město majetkovou účast. Kromě dopravního podniku by součástí holdingu měla být i akciová společnost TSK či Pražská teplárenská, v níž však Praha už většinu nemá a dělí se o ni s Energetickým a průmyslovým holdingem Daniela Křetínského.
Čtěte také:


description: Evropa je vystrašená z imigrace. Když se s ní vypořádáme, najdeme řešení i pro ekonomické otázky brexitu, říká exministr financí Alistair Darling

title: Brexit je jako rozvod s 28 ženami, říká britský exministr financí

maintext:
Byl britským ministrem financí v poslední labouristické vládě a v době, kdy udeřila světová finanční krize. Celkem strávil 28 let v dolní komoře parlamentu, poslední rok zasedá ve Sněmovně lordů. „V roce 2015 jsem se rozhodl už nekandidovat do Dolní sněmovny. Skotským referendem pro mě ‚velká‘ politika skončila,“ říká Darling, skotský politik, který v roce 2014 byl výraznou postavou tábora, jenž bojoval za setrvání země ve Velké Británii.
Myslíte, že po brexitu bude Skotsko usilovat, aby v Evropské unii zůstalo?
Sedmdesát procent skotského vývozu míří do Velké Británie. Bylo by naprosto šílené říct, že opustíme nejen Evropu a naše budoucnost bude nejistá, ale také že opustíme náš největší trh, jímž je Británie. Střelili bychom se tím nejen do nohy, ale přímo do hlavy. Když vezmeme Velkou Británii včetně Skotska, nemyslím, že je tu poptávka po dalším referendu. Politici napříč stranami ho nechtějí, protože nedokážou zodpovědět základní ekonomické otázky. Poté, co splaskla ropná krize – ropa předtím tvořila značnou část příjmů Skotska – by nezávislost také znamenala, že skotský schodek by násobně přesáhl požadavky Evropské unie.
A co až začnou jednání o brexitu?
Předpokládejme, že výsledek jednání o brexitu bude vnímán převážně negativně, zásadní otázka pak zní: Chceme ještě zhoršovat současnou situaci tím, že se odtrhneme od Velké Británie, která je naším největším trhem? Musíme si také uvědomit, že Skotsko má s Anglií a Walesem sociální, kulturní i ekonomické vazby, které nemá s žádnou jinou evropskou zemí.
Když se však zeptáte lidí na ulicích Edinburghu či Essexu, mnohem důležitější je otázka, jak to dopadne s brexitem. A upřímně řečeno, půl roku po referendu nejsme o nic moudřejší.
Pro Skotsko by setrvání v Unii znamenalo přijmout společnou měnu, která není příliš populární. Česko se to také zdráhá udělat.
A podle mě děláte dobře. Na všechno se teď dívám s odstupem. Zoufale nyní podle mě potřebujeme vyspělý dialog mezi Velkou Británii a zbytkem Evropy. Zmínil jste váš pohled na euro. V Evropské unii je řada zemí, která nechce do eurozóny vstoupit. Stejně tak imigrace či volný pohyb osob nejsou problémem pouze ve Velké Británii. Situace se může skutečně zvrtnout.
Evropská komise i národní státy musejí být v této otázce realistické. Nehlasoval jsem pro odchod Velké Británie z Evropské unie, chtěl jsem zůstat. Byl jsem mezi těmi, kteří v referendu prohráli. Přesto si pořád myslím, že musíme akceptovat, jak lidé hlasovali, a musíme se s tím srovnat.
Evropa se musí smířit s tím, že v Evropské unii rovněž nefunguje všechno dobře a někdo se jí může chtít zbavit. Z vlastní zkušenosti vím – a strávil jsem ve vládě jako ministr 13 let –, že jednou z věcí, z níž Evropskou unii rozhodně nelze obviňovat, je schopnost jednat rychle. Musí ale věci řešit, protože riskujeme, že to, co se stalo ve Velké Británii, se může stát v každé druhé zemi v Evropě.
Vede se v Británii seriózní diskuse o tom, co přinese brexit? Ve vaší mateřské straně labouristů ji moc nevidím.
V současnosti se tady nevede žádná debata. V kampani předcházející brexitu probíhal boj na opravdu základní úrovni, ať už to bylo o imigraci, či národním zdravotnickém systému. Nemáme absolutně pojem, co brexit vlastně znamená, pokud jde o měnovou unii či jednotný trh. Za normálních okolností by do diskuse vstupovali labouristé, Jeremy Corbyn (předseda strany – pozn. red.) ale vůbec nejeví zájem. Postupně přetváří labouristickou stranu na středostavovskou protestní partaj, a nikoli stranu, která se snaží zasednout do vlády.
Jasné je, že britská vláda nemá vůbec ponětí o problémech, které chce řešit, natož aby jejich řešení znala. Podobně jsem však zaznamenal velmi smíšené zprávy na druhé straně kanálu. Německá kancléřka Angela Merkelová chce, abychom tak či onak zůstali. Ale má příští rok volby. Francie bude mimo hru do května příštího roku, kdy jsou prezidentské volby.
Brexit nelze zrušit, ale Velká Británie přesto může zůstat součástí celní unie a jednotného trhu. Hraje se podle vás právě o tohle?
Myslím, že se vždy najde cesta, jak se s tím vypořádat ve vztahu k celní unii, jednotnému trhu a dalším věcem. Vezmeme-li to z našeho pohledu, jsme pátou největší ekonomikou na světě a to je dost velká díra, když se rozhodneme odejít.
Kdybychom se úplně odstřihli, obchodní vazby by se narušily natolik, že je obtížné si to vůbec představit. Potřebujeme inteligentně přemýšlet na obou stranách kanálu a říct si, co od toho vlastně očekáváme. A k tomu zatím nedošlo.
Foto: Reuters
Musíme do toho zapojit také další země z Evropské unie a pozitivní přístup určitě neznamená, když Boris Johnson (bývalý primátor Londýna a dnes ministr zahraničí Velké Británie – pozn. red.) objíždí Evropu a uráží Italy kvůli proseccu nebo něčemu jinému. Jsme ve velmi zvláštní situaci. Máme vládu, z níž polovina má diplomatické zkušenosti – řekněme – spíše omezené. Johnson se celý život choval jako povrchní komediant. Zdá se mi, že předsedkyně vlády Mayová mu v běžné agendě nedůvěřuje.
Theresa Mayová je mnohem zkušenější politička. Důvěřujete alespoň jí?
Myslím, že je velmi schopná politička, ale nikdo vůbec neví, co si v současnosti myslí. Je premiérkou už pět měsíců a ještě veřejně nepromluvila o tom, jaké má názory na Evropu. Od druhé světové války si nevzpomínám na premiéra, který by se za pět měsíců své vlády nevyjádřil k hlavnímu problému, jemuž jeho země čelí. Myslím, že je to možné jedině kvůli tomu, že politická debata se odehrává jen v konzervativní straně.
Proč současnou situaci považujete za horší než krizi v roce 2008, kdy jste byl ministrem financí?
V roce 2008 – jakkoli byla situace špatná, a byla špatná – jsme věděli, jak ji řešit. Je sice pravda, že v září 2007 nás krach banky Northern Rock překvapil (britskou hypoteční banku musel převzít stát – pozn. red.), ale v roce 2008 už bylo jasné, že musíme zasáhnout. S premiérem Gordonem Brownem jsme byli odhodlaní podniknout cokoli, abychom zabránili systémovému kolapsu bank, a udělali jsme to. Myslím, že jen velmi málo lidí si tehdy uvědomovalo, že politické a ekonomické následky budeme pociťovat ještě za osm let. Když jsem v roce 2008 uvedl v deníku The Guardian, že to může trvat hodně dlouho, všichni oponovali, že nikoli.
Dnes před námi stojí mnohem větší problém. Neznamená to vyřešit jen jednu, dvě nebo tři věci. Za každým problémem, ať už jde o celní unii, či jednotný trh, se při bližším pohledu skrývá deset dalších. Je to jako rozvod, rozvod s jednou osobou a sedmadvaceti dalšími, z nichž každá má svou vlastní agendu.
Co považujete při tomto rozvodu za největší problémy?
Když vezmeme celní unii, velká část našeho průmyslu je součástí dodavatelských řetězců napříč Evropou, třeba automobilový průmysl. A nedávný případ Nissanu jasně ukázal, že nemůžeme přežít bez otevřenosti (britská vláda japonské automobilce v listopadu poskytla blíže nespecifikované garance pro období po brexitu – pozn. red.).
Další věcí je, proč se k tomu vláda vůbec nevyjadřuje. A jak dlouho bude trvat, než se o garance přihlásí jiná automobilka? A pak budou chtít garance i firmy poskytující finanční služby, které ve Velké Británii zaměstnávají deset procent obyvatelstva. Neomezuje se to přitom jen na Londýn, třeba Edinburgh je čtvrtým největším centrem finančních služeb v Evropě.
Co tento příslib Nissanu vypovídá o postoji britské vlády v otázce brexitu?
To nevíme. Další věcí je, že bude záležet na jednáních, která teprve začnou, natož aby k něčemu dospěla. Předpokládejme však, že se jednání nepovedou a Nissan bude mít nárok na hromadu peněz.
Vláda by měla jasně objasnit problémy, které budeme muset řešit. Následně pak vést dospělou debatu nejen ve Velké Británii, ale i s evropskými partnery, jak se to bude řešit. Myslím, že napříč Evropou je největším problémem imigrace, ať už ji pojmenováváme volný pohyb osob či migrační krize. Všechno se nakonec týká imigrace. Po celé Evropě panuje velký strach a musí se řešit. Když nějak vyřešíme tuto věc, myslím, že pak bude mnohem jednodušší se vypořádat s ekonomickými otázkami.
Jaká vlastně byla jednání o záchraně bank? Ve svých pamětech píšete, že před vyhlášením záchranného balíku večer 7. října 2008 „… mi prolétlo hlavou, že banky zřejmě vůbec nepochopily, že se s nimi nemusíme bavit, ale také jak mohou být tak hloupé, že koketují s myšlenkou na sebevraždu“.
Za svou kariéru jsem potkal většinu šéfů největších britských bank. Když jsem se pak stal ministrem financí, potkával jsem se s nimi i před krachem Lehman Brothers. Stručně řečeno, vládou spíš pohrdali, mysleli si, že státní aparát na svou práci nestačí a proti nim je to nižší liga. Pamatuji si schůzku s bankéřem z Wall Street na jednání skupiny G20 ve Washingtonu, který prohlásil, že nejlepší, co může vláda udělat, je neplést se do našich věcí. Za půl roku musela vláda jeho banku zachraňovat.
Neuvědomovali si to, nebo byli tak sebevědomí?
Myslím, že asi až do léta 2008 si většina z nich vůbec neuvědomovala, co jejich banky vlastně ve svých rozvahách držely. Utěšovali se tím, že stejná aktiva mají i ostatní, a pokud budou chtít, mohou se jich na trhu vždycky rychle zbavit.
Nepočítali ale s tím, že se ve stejné chvíli začnou bát všichni a všichni si uvědomí, že také mají v suterénu hromady těchto odpadků. Proto začal systém počínaje létem 2008 zamrzat. Když kvůli krizi zkrachovala banka Lehman Brothers, úvěrování zamrzlo úplně, protože to byla obrovská banka.
Kdy jste si vy uvědomil, že je situace vážná?
Bylo to někdy v srpnu 2008. Dostával jsem data každý den. Pamatujete si víkend před pádem Lehmanů, kdy se je pokoušela převzít Barclays? Telefonoval jsem tehdy dvakrát s Hankem Paulsonem (tehdejší ministr financí USA – pozn. red.) a říkal mu, že to nepřichází v úvahu, aby k převzetí došlo, protože by zbankrotovanou americkou banku museli zachraňovat britští daňoví poplatníci. Neuvažoval jsem o tom ani 30 sekund.
Každý den jsem dostával čísla o úrokových sazbách a době splatnosti mezibankovních dluhů a postupně se ukazovalo, že nakonec nikdo nechtěl Royal Bank of Scotland (RBS) půjčit ani cent. Byla to tehdy největší banka na světě, a když nechce nikdo půjčit největší bance na světě, je konec. Nic tehdy nefungovalo. Když RBS zkrachovala, museli jsme ji ten samý den zachránit. Byl jsem tehdy v Lucembursku a šéf RBS mě v telefonu vyděsil. Zeptal jsem se ho, jak dlouho jeho banka vydrží, než jí dojdou peníze. Odpověděl: „Dvě nebo tři hodiny.“
Co jste si v tu chvíli myslel?
Pomyslel jsem si, co proboha dělá. Měli jsme za sebou záchranu Northern Rock – to bylo pečlivě zamaskované požehnání. Ale s RBS jsme neměli na vybranou. O den později jsme neměli tušení, jestli záchrana zafunguje. A pravda je, že to nefungovalo, protože vždycky musíte udělat něco víc, než lidé čekají, a rychleji, než to čekají. Když jsem se šéfa Royal Bank of Scotland zeptal, jak dlouho jeho banka vydrží, než jí dojdou peníze, odpověděl, že dvě nebo tři hodiny. Byla to největší banka na světě.


description: Finanční správa zahájí kontroly ohledně dodržování elektronické evidence tržeb (EET) až po několika dnech provozu systému. Nejdříve musí totiž zanalyzovat příchozí data a následně se zaměřit na vytipované provozovny. Hlavním nástrojem přitom budou kontrolní nákupy v terénu.

title: Stát už vybírá podvádějící provozovny. Kontroly přijdou za několik dní


description: Švýcarská skupina Rondo rozšířila závod v Ejpovicích na Plzeňsku. Takřka zdvojnásobení výroby krabiček a obalů pro farmaceutický průmysl znamená nová pracovní místa a investice.

title: Švýcarský výrobce obalů rozšířil výrobu v Česku. Nabere stovku lidí


description: Zastupitelé Prahy 6 v pátek schválili rozpočet pro příští rok. Počítá s výdaji 886 milionů korun a s příjmy přes 644 milionů korun. Rozdíl 240 milionů korun pokryje z úspor z minulých let. Na investice radnice vyčlenila 245 milionů korun. Peníze půjdou především na školy a byty. Letos úřad hospodařil s 858 miliony korun. Zaměstnává 336 lidí.

title: Praha 6 schválila rozpočet. Podle opozice je „projídací“


description: Hledáte co nejokázalejší dárek? Výrobce luxusního zboží Goldgenie možná přišel s řešením. Na speciální přání nejmenované zákaznice pokrývá iPhone 7 ryzím zlatem a diamanty a navrch zdobí podobiznou příštího prezidenta Spojených států Donalda Trumpa. Přístroj vyjde na 151 tisíc dolarů (3,9 milionu korun).

title: Hit Vánoc? Mezi boháči letí zlatý iPhone s Trumpem


description: Investiční skupina Rockaway a čínská společnost CEFC koupily největší německou on-line cestovní agenturu AIDU (Ab-in-den-Urlaub.de) a přední letenkový portál Fluege.de. Roční obrat obou firem dosahuje 924 milionů eur (asi 25 mld. Kč). Skupina již vlastní agenturu Invia.cz.

title: Rockaway a CEFC masivně nakupovaly v Německu


description: Energetická společnost Eco-Wind Construction získala povolení pro výstavbu nové větrné elektrárny Krasin. Dceřiná firma tuzemského kolosu ČEZ si však stěžuje na postup polské vlády, která větrníky zatížila novými poplatky.

title: Polská dcera ČEZ má souhlas s větrnou farmou. O zisky ji ale připraví nové daně

maintext:
Eco-Wind Construction, kterou v roce 2011 ovládl polostátní ČEZ, pokračuje v rozvoji portfolia větrných elektráren. „V letošním roce nabylo právní moci první stavební povolení pro farmu větrných elektráren Krasin. Momentálně máme v Polsku pět projektů v přípravné fázi o celkovém instalovaném výkonu 144 megawattů,“ říká pro Euro.cz mluvčí ČEZ pro obnovitelné zdroje Martin Schreier.
Společnost v tuto chvíli aktivně připravuje dva projekty Krasin a Biskupiec1 a dále rozvíjí další čtyři projekty, jejichž realizace je závislá na budoucím vývoji regulace v Polsku. Tamní energetická politika působí české firmě obtíže. Na rozdíl od většiny evropských států v Polsku podporují uhelnou energetiku. Obnovitelné zdroje jsou na vedlejší koleji. A to nejen co se týče finanční podpory.
V červenci letošního roku vešel v Polsku v platnost zákon o investicích v oblasti větrných elektráren, který v konečném důsledku může podle podnikatelů vést k významnému nárůstu daně z nemovitosti pro provozovatele větrných elektráren. Výstavba nových elektráren z obnovitelných zdrojů je tak spíše na ústupu.
„Vedlo to k odložení prvních předpokládaných aukcí a současně to znamená ohrožení realizace projektů parků větrných elektráren v celém Polsku včetně projektů Skupiny ČEZ,“ přiznává Schreier.
Podle mluvčího české firmy však ČEZ při plánování vychází z horizontu obvyklého pro podnikání v energetice, který je zpravidla delší než jedno volební období. Evropská unie má zcela opačné cíle než polská vláda, což dává společnosti naději.
Polsko navíc podle odborníků čeká boom energetiky postavené na větru. Během deseti let se z větrné energetiky očekává příjem do rozpočtu ve výši 375 miliard korun a vznik 77 tisíc nových pracovních míst. Jak uvádí analýza poradenské společnosti McKinsey & Co, v Polsku budou na pobřeží do roku 2030 instalovány větrné elektrárny o kumulovaném výkonu 6 GW.
ČEZ odkoupil 67 procent akcií společnosti Eco-Wind Construction v roce 2011. Postupně majoritní balík navyšoval na 75 procent a loni dokoupil zbývající 25procentní podíl.
Skupina ČEZ pravidelně testuje hodnotu všech dlouhodobých aktiv včetně hodnot rozpracovaných projektů, jako jsou projekty společnosti Ecowind. V souvislosti s vývojem legislativy v Polsku byla vytvořena opravná položka k projektům Ecowind ve výši 0,4 miliardy korun.
Čtěte také:
Británie postaví největší větrnou elektrárnu v moři
Trh s větrnou energií poroste v příštích letech pomaleji, říká studie
Tesla přepne na solární energii celý ostrov v Pacifiku
Větrné parky zlevňují. Nizozemci vysoutěžili rekordně nízkou cenu


description: Letos se českým exportérům daří kolem Středozemního moře a překvapivě i na Ukrajině. Celková čísla přesto tak pozitivní nejsou

title: České podniky dobývají „neperspektivní“ trhy

maintext:
Brazílie, Čína, Kazachstán a Rusko. Česká vláda je řadí mezi prioritní trhy a usiluje o posílení obchodních vazeb s nimi. Má to však jeden háček. Hodnota českého vývozu do těchto zemí v lepším případě stagnuje, v horším přímo klesá.
Naopak se exportérům nebývale daří na trzích, které jsou z pohledu vládní ekonomické diplomacie spíše přehlížené.
Nejméně o desetinu roste letos v meziročním srovnání objem dodávek do nedávno vysmívaných zemí skupiny PIGS – hlavně do Itálie a Španělska, ale také do Řecka. Skutečným exportním trhákem byl v tomto roce Izrael s meziročním růstem o 50 procent.
Místo opakovaných cest do Ruska a Číny s nejistým výsledkem by tedy neškodilo utužovat vztahy se zeměmi okolo Středozemního moře. A jak ukazuje letošní nárůst dodávek do Albánie, Makedonie a na Ukrajinu, překvapit mohou i země, od kterých by člověk velké zázraky nečekal.
Navzdory výše zmíněným pozitivním příkladům však celková čísla tak skvěle nevypadají. Vývoz z Česka za prvních deset měsíců roku vykazuje meziroční růst o 2,3 procenta, což oproti předchozím rokům svědčí o ztrátě dynamiky. Objem dodávek na klíčové trhy střední a západní Evropy letos víceméně stagnuje.
Zklamáním jsou hlavně poslední zveřejněné měsíční statistiky. V říjnu vývoz klesl meziročně o 6,5 procenta. „Výsledky zahraničního obchodu nejsou v kontextu čísel z průmyslu až takovým překvapením.
S ohledem na rostoucí poptávku našeho hlavního obchodního partnera – německé ekonomiky – považujeme útlum zahraničního obchodu za dočasný,“ uvedl ke zveřejněným číslům analytik ČSOB Petr Dufek.
V letošním roce dále roste závislost Česka na produkci osobních aut a autodílů. Zatímco jiné důležité položky českého exportu spíše stagnují, v případě osobních aut došlo v lednu až říjnu k nárůstu hodnoty dodávek do zahraničí o 9,5 procenta a v případě autodílů o sedm procent. Tyto dvě položky dohromady dělají 662 miliard korun, což představuje téměř přesně 20 procent celkového vývozu.
Pozici Česka značně ovlivňuje také „Foxconn efekt“. Díky obřím montovnám tchajwanského Foxconnu v Pardubicích a Kutné Hoře se Česko zařadilo mezi největší evropské producenty a exportéry počítačů. Jen za prvních deset měsíců letošního roku vyvezlo do světa počítače za 152,5 miliardy korun. Hlavně do evropských zemí, ale také do arabského světa, Izraele, Turecka i do řady zemí subsaharské Afriky.
Tady je třeba dodat, že se jedná o výrobu s velmi malou přidanou hodnotou. Ta se v případě podniku Foxconn CZ loni pohybovala na úrovni 2,4 procenta. Prakticky všechny komponenty pro výrobu počítačů totiž Foxconn dováží z Číny a jiných asijských zemí.
Právě auta a počítače se objevují mezi hlavními položkami českého vývozu do jižní Evropy, Turecka a Izraele. Například Škoda Auto hlásí dvojciferný růst prodeje v Itálii a Španělsku. Tureckým zákazníkům v září dodala meziročně o 73 procent více vozů a Izraelcům o 63 procent.
Země jižní Evropy patří mezi důležité trhy také pro další v Česku sídlící automobilky Hyundai a TPCA.
„Za posledních deset let narostl český export do Španělska více než čtrnáctkrát, přičemž Česko má s touto zemí dlouhodobě kladnou bilanci. Španělské organizace a státní agentury dělají v propagaci země u nás dobrou práci,“ zdůraznil ředitel sekce mezinárodních vztahů Svazu průmyslu a dopravy Lukáš Martin.
Vedoucí madridské kanceláře agentury CzechTrade Petra Jindrová dodává, že vzájemnému obchodu možná paradoxně pomohla krize. „Španělské firmy musely ve velké míře začít šetřit. Kvůli tomu začaly hledat nové dodavatele, kteří jim dokážou nabídnout produkty s vysokou kvalitou, ale s nižší cenou,“ vysvětluje Petra Jindrová. Tady je třeba zmínit, že Španělsko se zotavuje z finanční krize a vykazuje jednu z nejvyšších hodnot ekonomického růstu mezi státy Evropské unie. Překvapením tedy může být spíše dynamické tempo růstu vývozu do hospodářsky stagnující Itálie.
Na jihoevropských trzích je zájem o přesné strojírenství, technologie z oboru zelené energetiky a vodárenství, biopotraviny, ale také o tradiční české produkty – sklo, bižuterii a pivo. Vzhledem ke stárnutí populace poroste poptávka po zdravotnických přístrojích a vybavení nemocnic.
Nárůst dodávek za leden až říjen o 50 procent na 19,4 miliardy korun. Nevelký Izrael s osmi miliony obyvatel se stal třetím nejvýznamnějším odbytištěm českých produktů mimo Evropu – více vyvážíme už jen do Spojených států a do Číny.
Na izraelském trhu je zájem mimo jiné o český cukr, mikroskopy a měřicí přístroje. „Největší váhu však mají osobní automobily, které sem dodávají všichni tři čeští výrobci. Škoda je již čtvrtou nejprodávanější značkou aut na trhu a mezi evropskými výrobci jí patří první místo,“ říká vedoucí kanceláře CzechTrade v Tel Avivu Jiří Rak.
Ekonomicky rostoucí Izrael nabízí do příštích let příležitosti k dalšímu růstu vzájemného obchodu, ať už se jedná o zbrojní techniku, vodárenství, IT, dopravní infrastrukturu či aktuální rozmach těžby zemního plynu a budování plynových elektráren.
Překvapením může být 42procentní nárůst českého vývozu na Ukrajinu. Po dvou letech strmého ekonomického propadu zde totiž dochází ke stabilizaci. Podle odhadu Mezinárodního měnového fondu má tamní ekonomika letos posílit o 1,5 procenta, ustálila se též ukrajinská měna na úrovni okolo 28 hřiven za euro.
Současným tahounem ukrajinské ekonomiky je zemědělství, jehož podíl na HDP a vývozu roste. „Na místním trhu se v současné době nejlépe vede firmám, které dodávají pro rostlinnou a živočišnou výrobu.
Tedy například traktory, pluhy, stroje na zpracování obilí a vybavení pro chovy skotu a drůbeže,“ vysvětluje Oksana Antonenková, která zastupuje CzechTrade v Kyjevě. Na ukrajinském trhu jsou aktivní třeba Zetor, Farmet nebo Bioveta.
Ukrajina se snaží oživit také tamní letecký průmysl a hledá zahraniční partnery, kteří by nahradili dodavatele z Ruska. České firmy se však musejí připravit na řadu úskalí, ať už jde o korupci, časté krachy bank, či nevalnou vymahatelnost práva.
Velkou pozornost dlouhodobě přitahuje ruský a čínský trh. Dodávky do Ruska připomínají jízdu na horské dráze – opakovaně rostou a padají v závislosti na cenách ropy a mezinárodněpolitické situaci. Jednu dobrou zprávu lze uvést: propad, ke kterému docházelo od rekordního roku 2012, se zřejmě již zastavil.
Poslední měsíce ukazují na obrat k lepšímu. Od srpna již nenastává meziroční propad vývozu. Říjnový objem českých dodávek do Ruska přesáhl sedm miliard korun, což představuje nejvyšší hodnotu od loňského dubna.
Oživení se týká hlavně dodávek autodílů, letadel a elektrotechniky.
Podobný vývoj lze sledovat také v případě Číny. V prvním pololetí se objem českého exportu do asijské velmoci snižoval, od srpna znovu překonává loňská čísla.
Navzdory tomuto zlepšení zůstává objem obchodu s Čínou velmi nevyrovnaný – hodnota dovozu převyšuje vývoz zhruba devítinásobně.
Obrat k lepšímu zatím není znát v obchodě s dalšími státy v postsovětském prostoru. Letos výrazně klesá hodnota dodávek do Běloruska a Kazachstánu. „Kazachstán postihl v druhé polovině loňského roku propad tamní měny až o 40 procent. Z tohoto důvodu opadl zájem tamních subjektů o českou produkci z důvodu vysoké ceny,“ vysvětluje vedoucí kanceláře CzechTrade v Kazachstánu Petr Jurčík.
Výrazný propad lze sledovat u řady zemí, jež jsou závislé na vývozu ropy, plynu a dalších komodit. Letos se tudíž nedaří českým podnikům ani v Alžírsku, Saúdské Arábii, Brazílii či v Austrálii.
Vzhledem k ekonomické krizi a klesajícím příjmům z turistického ruchu se nepříznivě vyvíjejí také dodávky na egyptský trh.
Podle názoru ředitele sekce mezinárodních vztahů Svazu průmyslu a dopravy Lukáše Martina by však byla chyba mimoevropské trhy opouštět jen proto, že se tam nyní českým vývozcům příliš nedaří.
Současný stav, kdy 85 procent českého exportu míří do států Evropské unie, není ideální. „Tímto se Česká republika stává závislou na tomto trhu a jakékoli ekonomické zakolísání v regionu může mít pro český stát vážné následky, což se projevilo během světové finanční krize,“ tvrdí Martin.
Sám zmiňuje Írán a Barmu jako příklady rychle rostoucích trhů, na kterých by Češi neměli chybět. Letošní data Českého statistického úřadu ukazují i dynamický růst exportu do některých afrických zemí, jmenovitě do Tuniska, Ugandy, Ghany a Etiopie.
Pronikání na vzdálenější trhy bude jen těžko úspěšné bez podpory ze strany státních proexportních institucí – České exportní banky a pojišťovny EGAP. Obě instituce však utrpěly v posledních letech miliardové ztráty, hlavně v souvislosti s energetickými projekty v Rusku a Turecku, a jejich ochota financovat dodávky do rizikovějších zemí značně klesla.
Top 25 zemí pro české exportéry
Výše exportu za leden až říjen 2016
Země Export Meziroční změna
(mld. Kč) (%)
Německo 1070,4 3,0
Slovensko 276,8 -2,2
Polsko 188,9 -0,8
V. Británie 174,6 1,0
Francie 172,9 3,9
Itálie 142,7 15,7
Rakousko 139,5 6,7
Maďarsko 95,0 -1,0
Španělsko 93,8 10,3
Nizozemsko 93,1 5,3
Belgie 77,1 2,7
USA 72,8 -5,9
Rusko 60,8 -6,9
Švédsko 49,3 0,3
Švýcarsko 47,1 -8,3
Turecko 44,3 12,4
Rumunsko 42,8 4,4
Čína 37,9 0,3
Dánsko 33,5 7,5
Izrael 19,4 50,3
Japonsko 18,6 4,8
Finsko 17,4 1,4
Ukrajina 17,3 42,3
Bulharsko 16,4 -5,0
SAE 16,1 -3,7
Pozoruhodný nárůst exportu
Údaje za leden až říjen 2016
Země Export Meziroční zvýšení
(mld. Kč) (%)
Izrael 19,40 50,3
Ukrajina 17,31 42,3
Tunisko 2,61 43,6
Makedonie 2,49 36,7
Omán 1,70 46,0
Írán 1,10 46,4
Albánie 1,02 60,7
Uganda 0,79 379
Etiopie 0,50 165
Ghana 0,46 62,1
ZDROJ: ČSÚ – DATABÁZE ZAHRANIČNÍHO OBCHODU
O autorovi| David Tramba, tramba@mf.cz


description: Skotsko chce zůstat na jednotném trhu Evropské unie a být jejím plnoprávným členem i po brexitu, tedy po vystoupení Spojeného království Velké Británie a Severního Irska z EU. Prohlásila to skotská první ministryně Nicola Sturgeonová, která představila plán, jak tohoto stavu dosáhnout. Mluvčí britské premiérky Theresy Mayové v reakci uvedla, že návrh, nazvaný Skotské místo v Evropě, premiérka pečlivě zváží.

title: Skotsko má plán, jak zůstat v EU. Mayová ho zváží


description: Na internetové encyklopedii Wikipedia lidé letos nejvíce editovali záznamy související s volbou amerického prezidenta. Mezi dvacítkou nejčastěji upravovaných hesel ale lze nalézt například i Vincenta van Gogha.

title: Lidé na Wikipedii nejvíce editují stránky o Trumpovi či van Goghovi


description: Americký telekomunikační operátor Verizon zvažuje odstoupení od už sjednané akvizice Yahoo. Odrazují jej stále vršící se skandály internetové společnosti. Naposledy vyšlo najevo, že v roce 2014 ukradli hackeři data z miliardy účtů Yahoo.

title: Prodej Yahoo: Verizon vyděsil další skandál, možná vycouvá


description: Premiér a předseda ČSSD Bohuslav Sobotka bude doporučovat členům sociální demokracie, kteří jsou trestně stíhaní v souvislosti s dotačními podvody na severu Čech, aby nepůsobili ve veřejných funkcích ani ve funkcích uvnitř strany.

title: Odejděte z funkcí, vyzve Sobotka obviněné v dotační kauze

maintext:
V příštích dnech a týdnech, až bude zřejmé, kdo byl konkrétně obviněn z jakého trestného činu, měly by se kauzou podle Sobotky zabývat v první fázi krajské organizace ČSSD. „Měly by tu situaci vyhodnotit, měly by s těmi lidmi hovořit,“ uvedl premiér. Zopakoval, že o vině či nevině musí rozhodnout soud a kauza se týká minulosti.
Podle ministra financí a předsedy hnutí ANO Andreje Babiše Sobotka nese za chování svých spolustraníků v dotační kauze ROP Severozápad odpovědnost z pozice tehdejšího prvního místopředsedy. „Ukáže se, jestli spáchali nějaký trestný čin. Ale o tom nemůže rozhodovat žádná politická strana, o tom nemůže rozhodovat ani Andrej Babiš, žijeme v právním státě,“ reagoval dnes Sobotka.
V sobotu bude řešit další angažmá svých stíhaných členů ústecká organizace během dlouhodobě plánované krajské konference, které se zúčastní i premiér. Ve čtvrtek vyzvala organizace k pozastavení členství bývalou ústeckou hejtmanku Janu Vaňhovou a také bývalého šéfa ČSSD v Ústeckém kraji Arno Fišera. Ten už členství ukončil.
Policie v souvislosti s evropskými dotacemi z ROP Severozápad obvinila 24 lidí z poškozování zájmů EU a dalších trestných činů. Mezi obviněnými jsou i nynější předseda krajské ČSSD v Karlovarském kraji a chebský starosta Petr Navrátil a dva bývalí náměstci karlovarského hejtmana Jakub Pánik, Miloslav Čermák. Jejich případem se bude ČSSD v Karlovarském kraji zabývat v pondělí. Na jednání zřejmě padne i návrh, aby obvinění politici z čela krajské organizace odešli.
O kauze ROP Severozápad dále čtěte:


description: Vojenská zdravotní pojišťovna (VoZP) vyhlásila výběrové řízení na nového ředitele. Zájemci se mohou hlásit do 13. ledna. Do výběrového řízení se chce přihlásit i Rostislav Zezula, který pojišťovnu po odvolání ředitele Karla Šteina vede. Šteina policie stíhá kvůli nehospodárnému nakládání s penězi.

title: VoZP hledá šéfa, přihlásí se i dočasný ředitel Zezula

maintext:
Pojišťovna o vyhlášení výběrového řízení informovala na svém webu.
Zájemci by měli mít mimo jiné desetiletou praxi v manažerské pozici a měli by mít za sebou minimálně rok na pozici manažera s vedením organizace nad 100 zaměstnanců. Mezi požadavky je i manažerská a finanční odpovědnost do výše nejméně 100 milionů korun. Měli by také předložit koncepci rozvoje pojišťovny v letech 2017 až 2021.
Zezula pojišťovnu vede od konce listopadu, kdy správní rada znovu odvolala Šteina. Zářijové sesazení Šteina bylo zpochybňováno. Zezula poté na webu pojišťovny jako jednu ze svých priorit uvedl: „Připravím otevřené výběrové řízení na generálního ředitele a pověření k řízení pojišťovny jsem přijal s tím, že se do tohoto výběrového řízení přihlásím.“ Zezula v minulosti působil ve Zdravotní pojišťovně ministerstva vnitra a ve Všeobecné fakultní nemocnici.
Pojišťovnou, která má asi 700 tisíc pojištěnců, v minulých měsících zmítaly spory o její vedení. Přeli se především členové správní rady za ministerstva spravovaná hnutím ANO a za ministerstvo zdravotnictví, které spravuje ČSSD.
O situaci ve VoZP dále čtěte:
Vulgarity a vyhrožování. Tak dopadla správní rada vojenské pojišťovny
Vojenská pojišťovna podle dozorčí rady záměrně dělila zakázky
VoZP obměnila většinu členů správní rady. Míří do ní i velitel vzdušných sil Šebesta


description: Značka Czech Coal na českém energetickém trhu definitivně končí. Jeden z největších tuzemských prodejců elektřiny a hnědého uhlí, za kterým stáli uhlobaroni Antonín Koláček, Luboš Měkota, Petr Pudil, Vasil Bobela a nakonec Pavel Tykač, zanikl v listopadu po fúzi se sesterskou společností Severní energetická.

title: Zanikla firma Czech Coal, spojená s uhlobarony Koláčkem či Tykačem


description: Nevyspalí zaměstnanci srážejí výkony národních ekonomik o celá procenta. Ve vyspělých státech se tyto náklady šplhají do stovek miliard dolarů. Nejvíce na spánkovou deprivaci doplácejí Američané.

title: Nedostatek spánku stojí vyspělé ekonomiky stovky miliard dolarů ročně

maintext:
Nedostatek spánku je zejména v rozvinutých ekonomikách chorobou dnešní doby. Podle amerického centra CDC pro kontrolu a prevenci nemocí se nedostatek spánku z různých důvodů týká jednoho ze tří Američanů.
Názory na to, co je dostatečným spánkem, se liší. Dříve se jako žádoucí standard uvádělo osm hodin. Dnes vědci mluví o sedmi hodinách jako zlaté střední cestě, přičemž spíte-li méně či více, poškozujete podle nich své zdraví. Andrej Babiš se v minulosti nechal slyšet, že spí pouhé čtyři hodiny. Že by nemohl dospat?
Nejen zdraví i produktivita......
Není novinkou, že nedostatek spánku poškozuje zdraví, přispívá k rozvoji cukrovky, srdečních chorob, obezity a vysokého krevního tlaku. Jako hraniční se přitom uvádí limit šesti hodin. Studie neziskové organizace Rand Europe pojímá nedostatek spánku z ekonomického hlediska.
Jste šťastní? Moc se neradujte:
Jste příliš šťastní? Snadněji vás podvedou, tvrdí američtí vědci
Závěry šetření, které srovnalo ekonomické dopady nevyspalých pracovníků na pětici vybraných rozvinutých ekonomik (USA, Británii, Kanadu, Německo a Japonsko) asi nejsou příliš překvapivé. Nedostatek spánku škodí národním ekonomikám výrazně, ve stovkách miliard dolarů.
Rand Europe chápe spánkovou deprivaci jako každý spánek trvající kratší dobu než obecně doporučovaných sedm hodin. Nedostatek spánku pak snižuje pracovní produktivitu a nasazení zároveň i s kvalitou odváděné práce. „Dopady nedostatku spánku jsou masivní,“ zmiňuje Marco Hafner, který studii vedl.
USA škodí „nespavci" nejvíce
Neslavným rekordmanem jsou podle Rand Europe Spojené státy, jejichž ekonomika kvůli nevyspalým pracovníkům ročně přichází o 411 miliard dolarů, což představuje 2,28 procenta hrubého domácího produktu. Hospodářství každoročně ztratí 1,2 milionu pracovních dnů, ve kterých by řádně vyspalí zaměstnanci pracovali s plným nasazením.
Přečtěte si, kým se při plánování svého pracovního dne inspirují úspěšní miliardáři:
Franklinem k úspěchu. Miliardáři opisují od otce zakladatele
Japonsko kvůli spánkové deprivaci ztratí zhruba polovinu (600 tisíc pracovních dnů), řečí peněz 138 miliard dolarů, což v přepočtu na HDP představuje necelá tři procenta. Němci coby pracanti Evropy se globálně umístili na třetím místě s dvěma sty tisíci ztracenými dny a vyjádřeno v dolarech šedesátimiliardovou ztrátou (1,56 procenta německého HDP).
Stejný počet pracovních dnů ztratilo kvůli nevyspalým Britům i Spojené království, které to rovněž stálo 60 miliard dolarů (1,86 procenta HDP). Nejlépe tak ze zkoumané pětice národů spali Kanaďané. Jejich ponocování stálo zemi javorového listu 80 tisíc pracovních dnů a finančně ztrátu 21,4 miliardy dolarů (1,35 procenta HDP)


description: Letošní fenomén, mobilní hra Pokemon Go, se snaží zastavit odliv hráčů. Udržet a posílit základnu uživatelů jí pomohou řetězce Starbucks či McDonald’s. Ze svých poboček totiž udělají tzv. pokéstopy.

title: Fenomén roku skomírá. Pokémony oživí Starbucks

maintext:
Mobilní hra, umožňující v reálném světě chytat virtuální pokémony, byla od svého červnového uvedení okamžitě obrovským hitem. Během pár týdnů se stala historicky nejúspěšnější aplikací pro operační systémy iOS od Apple i Android. Její úspěch pak ještě znásobilo pozdější uvedení na japonský trh.
Počáteční nadšení hráčů však postupem času opadalo. Také kvůli tomu, že vývojář Niantic zaspal a nechal hru stagnovat. Titul tak postupně opouštěly miliony hráčů, jen během srpna to bylo 15 milionů. Neznamenalo to propad na dno, akcie Nintenda se po výkyvu drží na vysoké hodnotě a podle časopisu Forbes hra stále vydělává kolem tří milionů dolarů (přes 75 milionů korun) denně, to je však výrazně méně než v prvních měsících.
Vývoj hodnoty akcií společnosti Nintendo:
Výrobci hry se teď snaží přijít na způsob, jak svůj produkt znovu zpopularizovat a řešení vidí ve spolupráci s velkými řetězci. Už po uvedení na japonský trh se tvůrci okamžitě dohodli s McDonald’s, který jim umožnil ze svých tří tisíc restaurací udělat tzv. pokéstopy a gymy, kde hráči získávají různé odměny a mohou se vzájemně střetávat.
Oboustranně výhodnou dohodu teď Niantic aplikuje i ve Spojených státech. Nejprve navázal spolupráci s telekomunikační společností Sprint, která poskytne 10 500 lokací, a posléze i se sítí kaváren Starbucks, která v pokéstopy promění 7800 poboček. K tomu nabídne speciální „pokémoní“ verzi svého frapuccina.
„Reálné lokace jsou pro nás důležité, protože hledáme cesty, jak pomocí technologií podpořit objevování a sociální interakci. Rozmístění Starbucks po USA nám k tomu dává skvělou příležitost,“ pochvaluje si dohodu výkonný ředitel Niantic John Hancke.
Pro své věrné hráče, kteří už stihli nasbírat všechny pokémony, pak Niantic připravuje další várku až stovky monster, aby je u hry udržel.
Dále čtěte:


description: Úplně by stačilo, kdyby byl Senát poloviční. A stejně tak by stačila polovina lidí v Poslanecké sněmovně, říká pro Euro TV Jiří Hlavatý, majitel největší tuzemské textilky Juta. Zredukování či úplné zrušení Senátu by podle Hlavatého přispělo ke kvalitnějšímu fungování parlamentu.

title: Majitel textilky Juta a senátor Hlavatý: V Senátu by stačila polovina lidí


description: Slovinská firma Radenska z nápojářské skupiny Kofola úspěšně dokončila akvizici chorvatského producenta minerálních vod Studenac. Koupila jej od chorvatské společnosti Podravka. Kofola tím posílí svou pozici v adriatickém regionu.

title: Kofola dokončila akvizici chorvatské minerálky Studenac

maintext:
Smlouva o prodeji Studenacu byla podepsána v září a zahrnovala řadu podmínek, které měly být naplněny před převodem vlastnického práva. „Vzhledem k tomu, že všechny tyto podmínky byly splněny, Radenska se stala majitelem stoprocentního podílu ve společnosti Studenac,“ uvedla Kofola.
Portfolio Radenské se díky akvizici rozšíří o přírodní minerální vodu Studenac, pramenitou vodu Studena a sirupy Lero. Generální ředitel společnosti Radenska Marian Šefčovič uvedl, že Radenska udělá vše pro to, aby firma byla na trhu ještě úspěšnější. „Studenac nyní potřebuje vlastní dávku omlazující pramenité vody a to je to, co dobře umíme. Budeme také pracovat se spoustou synergických efektů, které jsme v procesu akvizice identifikovali,“ uvedl Šefčovič. Všichni zaměstnanci Studenacu podle něj ve firmě zůstali.
Přečtěte si o napjatých vztazích v Kofole:
Kofola stojí před rozvodem
Kofola je jedním z nejvýznamnějších výrobců nealkoholických nápojů. Má sedm výrobních závodů v Česku, Polsku, na Slovensku, ve Slovinsku a Chorvatsku a zaměstnává více než 2100 lidí, z toho asi 700 v Česku. K výrobkům firmy patří vedle Kofoly ovocné nápoje a sirupy Jupí, dětské nápoje Jupík, energetické nápoje Semtex, nápoje značky Vinea, Chito, Top Topic nebo Citro Cola. Za první tři čtvrtletí Kofole meziročně klesly tržby o 2,4 procenta na 5,43 miliardy korun a ukazatel EBITDA (provozní zisk před odpisy) o 13,9 procenta na 851 milionů korun.
Slovinská společnost Radenska je členem skupiny od loňského roku. V portfoliu má tradiční značky minerálních vod Radenska, ovocné nápoje Ora a Oaza či chorvatské značky nápojů Nara, Inka a Voćko. Letos se stala výrobcem a distributorem nápojů Pepsi, Mirinda a 7Up na chorvatském trhu.
Dále čtěte:
Kofole klesly tržby i zisk, v Polsku chystá velkou ofenzivu
Kofole kvůli potížím v Polsku klesl provozní zisk


description: Muzika patří do hospody, říkal Radim Hladík, na němž stála hudba Matadors a Blue Effect

title: Vyházel jsem ten art rock

maintext:
Široké publikum zná Radima Hladíka (13. prosince 1946 - 4. prosince 2016) hlavně ze dvou skladeb - instrumentálky s klouzavým riffem Čajovna a ze synkop a sóla ve Slunečném hrobu od Vladimíra Mišíka (film Pelíšky). Obě písně jsou z Meditace, prvního alba kapely Blue Effect (pojmenované podle toho, že všichni členové měli modrou knížku) z roku 1970. K oběma měl dosti ambivalentní vztah - první po 40 letech hraní přímo nesnášel, Slunečný hrob zase po normalizačním zákazu dokonale zapomněl, takže se píseň musel v 90. letech naučit znovu.
Do té doby každý cinkal
V Matadors (pojmenovaných podle východoněmecké aparatury Matador) si získal pověst nejlepšího kytaristy u nás, a to nejen kvůli instrumentální zdatnosti. Jako první v ČSSR totiž používal brzy všudypřítomné kytarové efekty booster a „kvákadlo“. „Do té doby tu všechno cinkalo. Když jsem zahrál prvně zkreslenou kytaru ve studiu, vyhodili mě s tím, že ta kytara zkresluje. To byl naprosto jiný zvuk pro uši, v té době byla spousta věcí jinak a poprvé“ vzpomínal. Matadors brzy emigrovali, a tak Hladík s Mišíkem založili Blue Effect (normalizátory později znetvořený na Modrý efekt nebo M. Efekt). Deska Meditace je dodnes legendou, přestože je zčásti odrecitovaná a čiší z ní Mišíkova nechuť zpívat česky - ostatně kvůli tomu byl zpěvák po roce z kapely vyhozen.
Blue Effect s novým zpěvákem Leškem Semelkou nadlouho zabředl do jazz rocku a art rocku (desky Syntéza a Nová syntéza), chvíli si dokonce myslel, že má na nová spojení žánrů cosi jako světový patent. Pravda je taková, že vyznavači syrového blues Hladíkovi se dlouhé skladby z poloviny 70. let zajídaly, a když o třicet let později kapelu obnovil s mladšími hráči (Honza Křížek), ponechal z desetiminutových pasáží často jen několik taktů: „Vyházel jsem všechny ty artrockové přechody a zbyly jednoduché písničky.“ V 80. letech skoro úplně opustil rockovou scénu a doprovázel hlavně folkové interprety, třeba Dagmar Andrtovou-Voňkovou.
Do studia se mu nechtělo
Posledních deset let bylo asi nejšťastnějších v hudební dráze Radima Hladíka, který jinak moc nepřipomínal rockera -nepil, nekouřil, chodil pěšky a strávil celý život s jedinou ženou. Blue Effect (z původní sestavy zbyl jen on, zbytek tvořili o generaci mladší hudebníci) koncertovali skoro každý druhý den. Ale téměř výlučně pro komorní publikum. „Muzika patří do hospody a do klubu,“ vysvětlovala kytarová legenda, proč po vzoru Olympiku neplní koncertní haly. Na moderní hudební průmysl se Hladík díval s hlubokou skepsí, podle něj bere muzice kvalitu a interprety mění ve spotřební zboží.
„Peníze dělíme rovným dílem a každý pracuje podle svých možností, tahám bedny s nimi,“ říkal o mladých spoluhráčích z kapely, kteří v průběhu deseti let přestávali být tak mladí. Ne každý mu generační obměnu odpustil: „Napsalo mi asi pět velmi otrávených vrstevníků, že prožili vojnu s mojí muzikou, držela je nad vodou, a já si teď dovolím do věci zatáhnout mladé.“ Hladík hrál skoro do posledních dní, z důchodu 9100 korun nemohl vyžít a v životě natočil jen málo desek.
Do studia se mu ani později nechtělo: „Je to riziko, mohl bych natočit něco špatného, z toho mám strach. Čtyřicet let práce by šlo do háje!
O autorovi| Luboš Heger, heger@mf.cz


description: Navzdory pondělnímu útoku v Berlíně, který si vyžádal 12 životů, považuje 80 procent Němců svou zemi za bezpečnou, ukázal průzkum pro televizi RTL. Zároveň ale každý desátý ze strachu před teroristickými útoky vynechá návštěvu velké veřejné akce, jako jsou například vánoční trhy.

title: Němci se stále cítí v bezpečí, veřejné akce ale vynechají


description: Agentura CzechTourism, jejímž zřizovatelem je ministerstvo pro místní rozvoj, zahájila propagační ofenzivu a láká do Česka filipínské turisty. Chystá projekty pro agenty tamních cestovek a domlouvá se s aerolinkami. Do propagace Česka se zároveň zapojily filipínské televizní celebrity.

title: Česko chce přilákat Filipínce. Pomocí letenek a telenovely

maintext:
„Pro nás je klíčová spolupráce s leteckými operátory, které nabízenými lety a zvolenou obchodní politikou zásadně ovlivňují turismus z Filipín. Největší podíl na leteckém spojení do střední Evropy drží Emirates, KLM a Turkish Airlines s meziročním nárůstem až kolem 50 procent,“ uvádí pro Euro.cz mluvčí CzechTourism Martina Fišerová.
Ve spolupráci s KLM a Turkish Airlines letos vznikly tematické akce na letenky pro Filipínce cestující na vánoční trhy, na podzim stoupla poptávka po výletech do Prahy a Českého Krumlova.
„Co je pro nás zajímavé, na Filipínách máme šanci lákat do Česka starší a bonitní klientelu – jde zejména o bohatší rodiny, luxusnější skupiny, například cesty pojišťovacích agentů, právníků, lékařů,“ pokračuje Fišerová.
Jak připomíná, Filipíny jsou Evropanům kvůli 400leté španělské nadvládě či silně zakořeněnému katolictví kulturně asi nejbližší asijskou zemí. Turisté z této země se proto zajímají třeba o bohatou historii českých kostelů a klášterů.
Česko má propagovat také telenovela The Promise of Forever
Česko hodlá stavět také na televizní prezentaci. Tuzemsko v asijské zemi propaguje dvojice herců populárních z účinkování ve filipínských telenovelách. „Příští rok bude uveden televizní seriál The Promise of Forever, v němž vystupují dvě lokální hvězdy Ritz Azul a Yna Asistio a který byl natáčen v Praze, Krakově i Amsterdamu – a to i ve spolupráci s českým zastupitelským úřadem v Manile. Těšíme se, jak se to promítne do cestovních nálad na Filipínách příští rok,“ říká Fišerová.
Zájezdy i propagace
Spolupráce cestovních agentur je v případě česky-filipínské turistiky pořád v plenkách. Pro příští rok proto plánuje CzechTourism organizovat nové tematické zájezdy pro zástupce cestovních kanceláří.
Jeden zájezd je povede po stopách baroka s tématikou spirituální architektury a luxusnějšího wellnessu. Druhý chce lépe představit Českou republiky pro turismus ušitý na míru filipínským turistům, kteří si žádají různé týmové hry a více zážitkové produkty, ideálně ve spojení se zájezdem do Vídně či Budapešti nebo jinou silnou a atraktivní destinací.
Přesné počty filipínských turistů v Česku tuzemské úřady neznají. Český statistický úřad počítá příjezdové statistiky na základě hotelových rezervací, kde jsou však Filipínci zahrnuti do kategorie jihovýchodní Asie. Počet asijských klientů mimo tradiční destinace Číny, Korei, Japonska, Tchaj-wanu či Indie podstatně narůstá a pohybuje se kolem 144 tisíc příjezdů za tři čtvrtě roku 2016.
Čtěte také:
CzechTourism čelí trestnímu oznámení, měl utrácet nehospodárně
Klára Dostálová: Čínské svatby lákají do Prahy
Hotely a cestovní ruch. Číňané se zajímají o další české firmy


description: Turecký prezident Recep Tayyip Erdogan byl jako politik kdysi sám za mřížemi, nyní ale nechává věznit své oponenty. V zahraničí je vnímán jako diktátor, většina Turků jej ale ctí. Má zdravotní problémy, trpí ztrátou smyslu pro realitu a původ jeho bohatství není zcela jasný. Vyplývá to z Erdoganova profilu, který představil dokument německé veřejnoprávní televize ZDF.

title: Pravá tvář Erdogana: osm švýcarských účtů a ztráta smyslu pro realitu


description: Maďarsko se podle premiéra Viktora Orbána nyní stalo ze stigmatizované a odstrkované země „součástí vítězného týmu" a jeho politika se stala „politikou vítězů".

title: Orbán: Maďarsko je na straně vítězů. Levice ztratila půdu pod nohama


description: Za šéfa vládního rozpočtu si zvolený americký prezident Donald Trump vybral poslance za Jižní Karolínu Micka Mulvaneyho, který je podle amerických médií známým zastáncem přísných škrtů. Trump své rozhodnutí oznámil dnes na Floridě, kde ve své tamní přímořské rezidenci tráví dovolenou.

title: Za Trumpa se bude škrtat. Šéfem rozpočtu bude „spořič" Mulvaney


description: Nabídkové ceny starších bytů v bytových domech v Česku za poslední rok vzrostly v průměru o 9,5 procenta na 2,3 milionu korun. Částku tlačí vzhůru Praha, kde průměrná cena přesahuje čtyři miliony. Rozdíl mezi průměrnou cenou v nejlevnějším Chomutově a nejdražší Praze 1 je 6,5 milionu korun. Nejvíce se prodávají byty s dispozicí 3+1. Vyplývá to z údajů realitní kanceláře Reality IQ, která porovnávala ceny zhruba 1,5 milionu bytů.

title: Ceny starších bytů v průměru vzrostly téměř o desetinu


description: Prodejní ceny bytů v Praze a krajských městech v letošním třetím čtvrtletí vzrostly mezičtvrtletně o 2,7 procenta na 46 200 korun za metr čtvereční. Od začátku roku 2015 se zvýšily o 21 procent.

title: Ceny bytů v Česku vzrostly od začátku roku 2015 o pětinu


description: Sněmovní volby by nyní poměrně výrazně vyhrálo ANO. Jeho náskok před druhou ČSSD se proti listopadu o něco zvýšil. Mírně oslabila KSČM, která by skončila třetí. Do dolní parlamentní komory by se nyní ve volbách dostalo šest seskupení, vyplývá z prosincového volebního modelu CVVM.

title: ANO by ovládlo volby. Náskok hnutí před ČSSD narostl

maintext:
Hnutí ANO by podle modelu dostalo 32 procent hlasů, ČSSD 20 procent. Zatímco zisk hnutí ve srovnání s listopadovými výsledky klesl o půl procentního bodu, sociální demokracie ztratila 2,5 procentního bodu.
Komunisté by nyní dostali 12 procent hlasů, tedy o 2,5 procentního bodu méně než minulý měsíc. Lidovci by si naopak o 2,5 procentního bodu polepšili. Jejich volební zisk by činil 8,5 procenta hlasů, který by měla rovněž ODS. Občanští demokraté by si ale meziměsíčně o půl procentního bodu pohoršili. Zisk TOP 09 by se o půl bodu zvýšil na 5,5 procenta.
Žádné jiné uskupení by se do dolní komory nedostalo. K pětiprocentní uzavírací hranici by bylo nejblíže hnutí Svoboda a přímá demokracie Tomia Okamury se ziskem 4,5 procenta, jeho podpora mírně vzrostla. Piráti by dostali tři procenta hlasů, Starostové a nezávislí, Úsvit-Národní koalice, Strana zelených a Strana svobodných občanů po jednom procentu.
Sběr dat pro aktuální volební model se uskutečnil od 28. listopadu do 12. prosince. K urnám by se dostavilo 57 procent lidí oprávněných volit, o procentní bod víc než v listopadu.
Volební model (prosinec 2016):
Výsledky modelů CVVM v porovnání s výsledky minulých voleb do Sněmovny (%):
Zdroj: CVVM


description:
Glosa
Po posílání armády, policie i hasičů na hranice a strašení teroristickými útoky si prezident Miloš Zeman našel novou odbornou zálibu: bezpilotní drony. Kam teď přijede (a že jezdí zatraceně hodně), tam by české armádě nakupoval drony.

title: Nejlepší český dron je Miloš

maintext:
„Neměli bychom se bát pořídit si i bitevní drony,“ poradil vrchní velitel české armády naposled i armádním generálům, kteří na rozdíl od něj o armádě něco vědí. Nebo to aspoň předstírají.
Zeman je tím trochu zaskočil, jak už bývá jeho zvykem. Moc totiž nevědí, na co by nám drahé drony byly, pokud si s nimi nechtějí hrát na Hradě. „Je to banální, až absurdní,“ řekl k Zemanovým radám armádní expert František Šulc. Navíc drony už máme. Naším nejlepším bezpilotním letounem, co sem tam někde pustí bombu, je totiž sám Zeman. Ani u něj už nějaký čas nikdo neví, kdo ho vlastně pilotuje. Slušnou škodu ale napáchat umí.


description: Airbnb, Uber, slova, která v hovorech lidí zaznívají stále častěji. Sdílená ekonomika se v České republice nachází na svém počátku, ale rychle roste. Svaz obchodu a cestovního ruchu ČR (SOCR ČR) kvůli tomu volá po ekonomické a právní analýze jejích dopadů na oblast ochrany spotřebitele, daňových pravidel nebo pracovního práva. „Musíme si říci, kdy jde o sousedskou výpomoc a kdy už o podnikání,“ zmínila prezidentka svazu Marta Nováková.

title: Stát chce zkrotit sdílenou ekonomiku, zatím bojuje s pravidly

maintext:
Řešení vidí ve stejné regulaci pro všechny podnikatele bez rozdílu v tom, zda podnikají „online“ nebo „offline“. „Nepožadujeme regulaci byznysu, který na základě sdílené ekonomiky vzniká, ale jsme pro nastavení stejných pravidel pro všechny. Bude to znamenat bezpochyby deregulaci a revizi stávající legislativy,“ konstatovala. Proti sdílené ekonomice nemá cenu podle Novákové nějak razantně vystupovat. Zdůraznila, že je nutné také rozlišovat mezi občasným přivýdělkem a podnikáním. V současné době Česká republika podle Novákové nedisponuje žádnými relevantními analýzami nebo daty, která by definovala oficiální sdílenou ekonomiku a zároveň vymezovala její rozdíl oproti takzvané šedé ekonomice. „To je potřeba změnit,“ uvedla.
Analýza, která si dala za cíl zmapovat sdílenou ekonomiku a nastínit pravidla, kterými by se měla řídit v současnosti, vzniká na ministerstvu průmyslu a obchodu. Úřad ji měl původně zveřejnit do konce roku, termín ale podle ředitele odboru evropských záležitostí a vnitřního trhu ministerstva průmyslu a obchodu Jana Havlíka nestihne. „Zatím nám vyšlo, že existuje až 729 obchodních modelů,“ uvedl Havlík. Úřad chce analýzu zpracovat tak, aby ji nemusel neustále předělávat kvůli tomu, že budou vznikat další a další podnikatelské modely. Analýza zatím pracuje se třemi možnostmi. První je mírný zásah státu, který by ošetřil až systémová selhání, druhou možností je cesta sektorových úprav, jejíž nevýhoda ale spočívá podle Havlíka v tom, že jde o práci na řadu let a třetí možnost je deregulace.
Také Havlík je zastáncem nerozlišování „online“ a „offline“ podnikání. „Je potřeba jít sektor po sektoru, někde bude možná deregulace pro všechny poskytovatele, jinde bude mít smysl stanovit rozlišující hranice mezi amatérem a profesionálem, případně kombinace obojího. V obecné rovině pak platí zásada zasahovat jen tehdy, pokud je to skutečně nezbytné. Spotřebitel by však měl vědět, kdo mu službu poskytuje a s jakou ochranou může počítat,“ uvedl Havlík.
Připomeňte si start EET:
Podle svazu by mohl vzrůst podíl sdílené ekonomiky během deseti let až na dvě procenta HDP České republiky. V rámci Evropské unie činil v roce 2015 hrubý příjem z jejích jednotlivých platforem zhruba 28 miliard eur a v následujících několika letech má podle odhadů dále výrazně narůstat na 160 až 572 miliard eur.
Jeden pokoj nebo domy?
V České republice se sdílená ekonomika dokázala prosadit například v osobní přepravě, ubytování a v rámci realitního trhu u zprostředkování prodeje a pronájmu nemovitosti či zprostředkování spolubydlení. Dobře funguje i crowdfundingové financování a carsharing. „Je důležité si uvědomit, že pojem sdílená ekonomika ve svém původním významu nebyl spojen s podnikatelskou činností. Ať se již vnímání tohoto pojmu v dnešní době posunulo kamkoli, jsem přesvědčena, že daňové zákony jsou v této oblasti nastaveny dobře,“ sdělila náměstkyně pro daně a cla ministerstva financí Alena Schillerová. Pokud jsou tržby sdílené ekonomiky inkasovány hotově, kartou či obdobným způsobem, pak podléhají EET a je nutno je evidovat, připomněla Schillerová.
Sdílené aplikace v České republice dost výrazně zasáhly i do oblasti ubytování. Podle Svazu obchodu a cestovního ruchu je proto nutné určit základní hranici mezi klasickým pronájemcem jednoho pokoje a profesionálem, který pronajímá i několik nemovitostí. Ve druhém případě už totiž nejde o sdílení v pravém slova smyslu, ale o poskytování ubytovacích služeb, tedy regulérní podnikání. To však není kontrolované z pohledu výběru daní.
„Nikdo neví, kdo a co konkrétně pronajímá, seznam ubytovatelů není přístupný kontrolním orgánům. Otevírá se zde tak poměrně velký prostor pro šedou ekonomiku,“ uvedl viceprezident Svazu obchodu a cestovního ruchu ČR a prezident Asociace hotelů a restaurací ČR Václav Stárek. Nutné je podle něj hlavně změnit zákon o místních poplatcích a rozšířit tuto povinnost na ubytování v soukromí. „Dále je třeba vytvořit systém, který by umožňoval kontrolním orgánům efektivně vymáhat a kontrolovat daňové odvody,“ zmínil.
V současnosti si ukrajuje segment sdíleného ubytování z pohledu kapacity lůžek jedno procenta, číslo ale podle svazu velmi rychle poroste. „Spatřuji v tom nebezpečí hlavně pro města a jejich obyvatele, kdy se může stát, že se lukrativní oblasti zcela vylidní a budou využívány jako turistické ubytování. Cena pronájmů pak prudce stoupá, což znemožňuje rezidentům pronajmout si byt k dlouhodobému bydlení, stejně tak roste cena těchto nemovitostí,“ upozornil Stárek. Problém s vybydleným centrem řeší už například Berlín. Některá evropská města proto zavedla podle svazu například povinnou registraci pronajímaných bytů.
Dále čtěte:


description: Kanadský výrobce etiket a obalů CCL Industries Inc. koupí za zhruba 1,13 miliardy kanadských dolarů (22 miliard Kč) britského výrobce plastových bankovek Innovia Group. Z CCL se tak podle agentury Reuters stane lídr na globálním, rychle rostoucím trhu s polymerovými bankovkami.

title: Britského výrobce plastových bankovek kupují Kanaďané


description: Moravskoslezský kraj čeká přelomové čtyřleté období. Zemětřesení v regionu právě začíná

title: Co zastaví krvácení

maintext:
Z kouřících kelímků je cítit svařené víno, z velkých reproduktorů hrají koledy. A všude kolem plno lidí. Vánoční trhy na ostravském Masarykově náměstí alespoň na pár týdnů dokázaly to, co se konšelům dlouhodobě nedaří – vrátit život do centra města. „Je to tady super. Minulý víkend jsme si s dcerou zajely do Prahy na Staromák, ale tady to máme lepší,“ usmívá se asi čtyřicetiletá žena, zatímco si u stánku kupuje zelené jmelí.
I tenhle krátký rozhovor stačí, aby člověk pochopil, co vlastně znamená ten „region razovity“. Sousloví velmi často používají politici, když mají říct, čím je Moravskoslezský kraj zajímavý. Jde o bezmezný patriotismus řady místních.
Ostravu považují za nejlepší místo k žití.
Jenže je otázka, jak dlouho ještě. Statistické údaje hovoří jasně – Moravskoslezský kraj silně krvácí. Od roku 1995 odtud odešlo už více než 80 tisíc lidí. Zatímco v roce 2011 činil průměrný věk obyvatel regionu 40,9 roku, loni už to bylo 42 let. A ve stejném období klesl jejich počet z 1 230 613 na 1 213 311. Model vypracovaný Českým statistickým úřadem vypočítal, že v roce 2050 jich bude už jen 978 tisíc. A průměrné stáří stoupne na 50 let.
Nejde ale o jedinou potíž, do příštích let se jich nakumulovalo mnohem víc. Nové krajské vedení v čele s Ivo Vondrákem (ANO) se musí připravit na velké otřesy.
A začnou hned po Novém roce. Datum 31. března 2017 všem staromilcům krutě připomene, že končí doba uhelná.
Společnost OKD zavře Důl Paskov, poslední šachtu v ostravské části revíru.
A postupně budou následovat i další provozy na karvinské straně. „Podle neoficiálních informací se odhaduje při postupném útlumu těžby snižování počtu zaměstnanců v rozsahu zhruba jeden tisíc osob každý rok,“ stojí v dokumentu, který pro vládu připravil Jiří Cienciala, její zmocněnec pro Moravskoslezský kraj.
A jak píše dál, nikdo zatím nezaručil, že ani poslední fungující doly nakonec nepřijdou o zákazníky. „Vážným problémem se stává dovoz polského – státem dotovaného – uhlí, kterému nelze v České republice cenově konkurovat. Není nijak zajištěno, aby tradiční odběratelé uhlí z Karvinska nepřešli na polské uhlí, a nezlikvidovali tak OKD,“ upozorňuje zmocněnec.
Hejtman Ivo Vondrák tvrdí, že v kraji dnes pro propuštěné havíře existují volná místa a rozbíhá se systém rekvalifikací.
Je však otázkou, kolik z nich skutečně do nové práce nastoupí. Vláda sice schválila plán, podle nějž budou horníci ještě tři roky po odchodu ze šachty dostávat až osm tisíc korun měsíčně, ale na výplatu, na niž byli zvyklí z OKD, se už asi nikde nedostanou.
A zatímco se politici v posledních letech soustředili na klopýtající těžbu uhlí, objevila se v regionu další rána. Do krize se dostává hutnictví, obor mnoho desítek let provázaný s černým uhlím. Za citelným poklesem zisku českých oceláren – mezi lety 2014 a 2015 spadl z 10,2 miliardy na 3,1 miliardy korun před zdaněním – může levná surovina z Číny.
Poměrně bolestivé zjištění bylo, když do úpadku sklouzlo několik podniků z holdingu Vítkovice Machinery Group Jana Světlíka. V ohrožení je téměř 1500 pracovních míst. Světlík se do smyčky dostal i kvůli projektu turecké elektrárny Adularya.
Například za vícepráce v hodnotě několika stovek milionů neviděl ani korunu.
Experti se shodují, že základem je, aby v regionu zůstávali vzdělaní mladí lidé. Ti dokážou oblast znovu nakopnout. Dnes jejich exodus neovlivňuje jen neradostná sociální situace, ale i špatné životní prostředí a zničené ovzduší.
I když se záchranné plány soustředí především na průmysl, důležitější zřejmě bude důraz na ekologii. A rozhodně nejde jen o tlak na průmyslové podniky. Řešit se musí lokální topeniště, doprava i znečištění z Polska.
Zánik těžebního průmyslu je proto ideální příležitostí, jak rozjet novou éru regionu. Za svůj rozvoj vděčí černému uhlí, surovina budoucnosti se ale jmenuje čistý vzduch.
O autorovi| Ondřej Stratilík, stratilik@mf.cz


description: ZFP realitní fond, který je ovládán společností ZFP Investments se sídlem v Praze, koupil jednu z budov administrativního centra Váci Greens v Budapešti. Celou kancelářskou budovu si pronajímá společnost General Electric.

title: Český realitní fond ZFP koupil budovu v Budapešti


description: Desítky obyvatel v pátek protestovaly na jednání zastupitelstva Prahy 4 proti výstavbě domů v Hodkovičkách. V rámci projednávání petice proti výstavbě lidé zaplnili sál. Petici už podepsaly asi tři tisíce občanů. Nelíbí se jim velikost projektu. Zároveň uvedli, že radnice v čele se starostou Petrem Štěpánkem (SZ/Trojkoalice) nehájí jejich zájmy. V Hodkovičkách má být 16 domů asi s 500 byty. Stavět je chce firma Finep.

title: Obyvatelé protestovali proti výstavbě v Hodkovičkách. Radnice couvá

maintext:
Zastupitelé nakonec vzali petici na vědomí a rovněž se usnesli, že developer k dnešnímu dni nesplnil všechny z 11 podmínek, ke kterým se zavázal v nedávno podepsané smlouvě s radnicí. „Nikdo nemáme radost ze zástavby, ale podnikli jsme zásadní kroky k tomu, aby byla nižší,“ řekl Štěpánek. Radnici se podle něj podařilo právě domluvit snížení výšky budov a vyjednat stavbu školky.
Petenti se starostou nesouhlasili. Podle Jana Hevessyho se má na malém území zdvojnásobit počet obyvatel Hodkoviček. „Jde o mýtus pana starosty, že se projekt zmenšil. Zmenšil se stran výšky, ale počet bytů i obyvatel zůstal stejný. Je to předimenzované monstrum,“ uvedl. „Podstatou našeho snažení není, aby se vůbec nestavělo, ale jaká kapacita je možná. Pojďme se domluvit a dohodnout, co to území snese. Pan starosta vystupuje jako dealer Finepu,“ řekl petent Luboš Dopita.
Na jednání vystoupili také zástupci společnosti Finep. „Celou dobu se snažíme vyjadřovat respekt, posloucháme připomínky a od počátku deklarujeme snahu se dohodnout,“ řekl Vladislav Dykast z Finepu. Odmítl tvrzení občanů, že posudek EIA, který řeší vliv stavby na životní prostředí, nebyl vypracován řádně. Firma podle něho splnila řadu požadavků obyvatel týkajících se mimo jiné dopravy nebo výšky budov.
Obyvatel se zastali někteří zastupitelé. Opoziční zastupitelka Jaromíra Eismannová (TOP 09) neúspěšně navrhla, aby zastupitelé pověřili radní vydat nesouhlasné stanovisko a záměr znovu projednat. Bývalý starosta Pavel Caldr (Pro Prahu) uvedl, že respekt ze strany developera necítí. „Dvě z podmínek radnice nepovažuji firmou za splněné,“ řekl. S tím souhlasil i radní Jaroslav Mith (ODS).
„Klíčové je plnění a neplnění podmínek. Jsou to podmínky, s kterými přišla komise pro územní rozvoj a rada si je vzala za své. Je to základní podmínka, aby rada souhlasila s výstavbou,“ reagoval v závěrečné řeči Štěpánek. Radní Alžběta Rejchrtová (SZ/Trojkoalice) odmítla tvrzení zastupitelů, že Strana zelených bojuje na straně developerů. „S občany komunikuji napřímo, na tom si trvám. Prosadili jsme to, co nikdy žádná radnice nedokázala,“ řekla.
Více zpáv z Prahy 4:


description: Při atentátu na autobus přišlo dnes ve středotureckém městě Kayseri o život 13 vojáků. Oznámila to turecká armáda. Podle upřesněné bilance bylo zraněno 56 lidí, z nichž šest je v kritickém stavu. Úřady pozatýkaly už sedm lidí a po pěti dalších podezřelých pátrají. Ruský prezident Vladimir Putin nabídl Turecku další spolupráci v boji proti terorismu. Ankara útok připisuje separatistům ze Strany kurdských pracujících (PKK), i když se k akci zatím žádná skupina nepřihlásila.

title: Další útok v Turecku: výbuch v autobusu usmrtil 13 vojáků


description: Němečtí vyšetřovatelé předpokládají, že řidič, který v pondělí večer na vánočním trhu v Berlíně najel do lidí, navedl nákladní vůz do davu úmyslně. Počet obětí tragédie vzrostl na 12. Zraněných je 48, část z nich je ve vážném stavu v nemocnici. Nákladní vůz, který vjel na trh na náměstí Bretscheidplatz v západní části Berlína, podle německých médií řídil muž, který do země přišel jako uprchlík. V kabině vozu policisté našli mrtvého muže, který byl polským občanem.

title: Berlín po útoku: sledujte online zpravodajství


description: Za možná nejdůležitější povinnost vůči České republice ministr obrany Martin Stropnický (ANO), který v pondělí oslaví 60. narozeniny, považuje udržet prozápadní polistopadový kurz. Zároveň věří, že to bude i jedno z témat pro podzimní volby do Poslanecké sněmovny.

title: Stropnický: Nejdůležitější povinností je udržet prozápadní kurz

maintext:
Pociťuje, že jeho působení na ministerstvu obrany ovlivňuje zhoršená bezpečnostní situace ve světě. „To je docela zásadní okolnost, nevím, kdy to mohl mít nějaký můj předchůdce těžší,“ uvedl ministr obrany během bilančního rozhovoru s novináři. Připomněl i snahu komunistů o referendu o vystoupení z NATO. „Někdy mám pocit, že jedna z mých nejdůležitějších povinností pro tuto zemi, ne pro mě, je udržet prozápadní polistopadový kurz. Někomu to možná bude znít, jakože přeháním, ale myslím si, že nepřeháním,“ dodal.
Věří, že prozápadní orientace České republiky se stane jedním z předvolebních témat. „Nelze používat polotóny, tam je potřeba to říct naplno,“ podotkl.
Za důležité považuje, že se představitelé zemí s odlišnými názory na aktuální krize potkávají a o potížích spolu mluví. „Jakmile spolu přestanou mluvit, tak je to potom za pár, to může být velmi rychlé, historické citlivosti mezi zeměmi přežívají dál,“ uvedl. Zkritizoval ty, kteří vášně mezi lidmi zneužívají a oživují v politice. „Je strašně jednoduché vyvolat nějaký strach, zášť, vyvolat nějaký antagonismus, to máte jak škrtnutí sirkou… Naopak tyhle věci tlumit a rychlé povrchní emoce vracet do nějaké racionality, to je práce na celý život,“ dodal.
Během svého života okusil profesi herce, diplomata i politika. „Když mě chce někdo na internetu napálit, tak je to většinou přes moji uměleckou profesi. Tak si říkám, co to v těch některých lidech je, že mají potřebu se bojovně vymezovat proti hercům,“ poznamenal.
Považuje za „mimořádně zdravé“ několikrát za život radikálně změnit profesi. „Já nejsem typ japonského dělníka, který v páté generaci utahuje šroubek. To se tomu neposmívám, je to pěkné, když je v rodině nějaká profese, co se dědí z otce na syna, v mé rodině to bylo taky tak,“ řekl. Až do dědečka podle něj bylo mezi jeho předky několik generací kovářů.
Sám si nedovede představit, že by celý život pracoval jako státní úředník, herec, a už vůbec ne jako politik. Jestli bude chtít pokračovat po podzimních volbách jako ministr obrany, nebo jestli se pokusí o další změnu a bude kandidovat na prezidenta, zatím neví. „Je to obrovský úvazek se rozhodnout,“ poznamenal. Nejdříve to chce říct předsedovi hnutí ANO Andreji Babišovi.
„Pak je ještě jedna výzva, a to je volná noha, jak se říká v herectví. Že si obnovím IČO a s (manželkou) Veronikou (Žilkovou) máme hrající dceru, hrajícího syna, tančící dceru, a něco by se tam ještě našlo kolem, my si možná vyzkoušíme nějaké představení a budeme ho hrát ve vlastní produkci,“ řekl. Bavilo by ho prý také dělat řidiče autobusu na venkově, který vozí ráno děti do školy a odpoledne zpátky. „Je jich málo, jsem slyšel, jsou špatně placení, ale to by mi tak nevadilo, mohl bych si to dotovat,“ podotkl.


description: Redside investiční společnost odkoupila budovu Panorama Business Center v Praze. Prodávajícím je holandský private equity fond Mint Fond 8.

title: Krúpův fond koupil kanceláře v centru Prahy


description: Nápojářská skupina Coca-Cola si od pivovarské společnosti Anheuser-Busch InBev kupuje zpět majoritní podíl v africké divizi Coca-Cola Breverages Africa (CCBA). Za 54 procent zaplatí 3,15 miliardy dolarů (81 miliard korun). Firmu si nechá do doby, než pro ni najde nového kupce.

title: Coca-Cola si od AB InBev kupuje zpět svou africkou divizi


description: Český vzdělávací systém se přežil. Německý byznys přichází s receptem, jak pro průmysl najít a vychovat nové lidi.

title: Recept na školství? Nabízí ho Němci, Česko je však hluché

maintext:
Uwe Hengstermann žije v Česku jedenadvacet let. Stejně tak dlouho v zemi působí německý rodinný podnik Borgers, který zastupuje. Firma je dodavatelem řady významných automobilek, ovšem nyní se dostala na hranici svých možností. O výrobu nejde. Firmu brzdí nedostatek zaměstnanců, které už není kde brát.
Nedá se přitom říci, že by se v Borgersu nesnažili. Továrny, ve kterých pracuje 3400 zaměstnanců, běží sedm dní v týdnu - ve dne i v noci - a management nakupuje nové automatické linky. V Rokycanech si firma pronajímá hotely, aby měla zaměstnance kde ubytovat, a v Plzni se chystá stavět nové byty. Agenturním zaměstnancům, kteří se osvědčí, nabídne stálé místo, a doveze dokonce třicítku pracovníků z Ukrajiny. Pořád to ale nestačí.
Oběť úspěchu
Stejnou zkušenost mají i zástupci dalších firem. „Česko je obětí svého úspěchu. Víme, že firmy už kvůli nedostatku pracovní síly omezují investice. Zaplnit potřebná místa přirozenou cestou by přitom trvalo deset let“ tvrdí Pavel Roman ze společnosti Robert Bosch odbytová.
Uwe Hengstermann ví, že jádro problému leží někde jinde - v zastaralém systému vzdělávání. Borgers je proto jednou z firem, které zahájily pod hlavičkou Česko-německé obchodní a průmyslové komory tažení za to, aby se systém změnil. Řečeno natvrdo: Česko je natolik neschopné přizpůsobit vzdělávání potřebám průmyslu, že se zástupci zahraničních firem spojili a přinášejí státu recept, jak tristní situaci zlepšit.
86 procent firem má problém najít pracovníky s výučním listem. 60 procent společností si přeje uzákonit duální systém vzdělávání. 45 procent podniků je připraveno finančně podpořit ubytování či dojíždění žáků.
Představitelé německého průmyslu vycházejí z rozsáhlého průzkumu mezi 210 německými a českými firmami, který komora nedávno dokončila. „Výsledky jsou opravdu dramatické. Doufám, že nastartují změnu, která povede ke zlepšení podmínek,“ komentoval průzkum Axel Limberg, prezident komory a jednatel společnosti EnBW CZ.
Z průzkumu například vyplynulo, že devět z deseti firem má obrovské problémy obsadit volná místa absolventy s výučním listem. V souhrnu jde o desetitisíce pracovních míst. Pro srovnání - českému průmyslu chybí celkem 140 tisíc lidí. Podle průzkumu volá 70 procent oslovených firem po tom, aby stát přizpůsobil kapacity oborů otevíraných ve školách potřebám trhu práce, a 60 procent z nich doporučuje uzákonit prvky duálního vzdělávání.
Škola jako firma
Německé firmy mají s duálním vzděláváním z domova dobrou zkušenost. V Německu je běžné, že žáci těsně spolupracují s firmami, tráví tam část svého školního času a někdy i skládají zkoušky.
Firmy jim v některých případech přispívají na dopravu či ubytování. A právě tyto prvky by podle průmyslníků mělo Česko převzít. Firmy dokonce garantují, že jsou ochotny na změny finančně přispět. Koneckonců vyjde to levněji než stavět vlastní školy, což už stejně mnohé z nich začaly dělat. Firmy (podle průzkumu 50 procent) se školami ostatně už dnes nejrůznějším způsobem spolupracují; stále to však nestačí.
Mezi další doporučení patří vzdělávání učitelů ve firmách, daňové úlevy pro společnosti, které se zapojí do vzdělávání studentů, nebo finanční podpora instruktorů praktické výuky, kteří by v závodech měli studenty na starost. Hlavně se ale musí změnit nabídka škol v regionech.
Ministerstvo školství o problémech ví. Ředitel odboru středního a vyššího odborného vzdělávání Petr Bannert si slibuje změnu od reformy financování školství, podle níž by už školy nebraly peníze jen podle počtu přijatých studentů, ale zohlednila by se i atraktivita učebních oborů. Pokud změnu schválí poslanci a senátoři, mohla by začít platit od začátku školního roku 2019. Ministerstvo také dokončuje analýzu sítě středních škol, kterou plánuje předat krajům.
V připravované novele školského zákona se sice podle Bannerta objeví některé prvky duálního vzdělávání - stáže učitelů ve firmách či účast odborníků z firem ve školách - ale o ucelený systém duálního vzdělávání nepůjde. Sousední Slovensko ho mimochodem uzákonilo už vloni. Česko je však stále hluché.
Podívejte se na rozhovor Euro TV s Ondřejem Kaniou:


description: Firmy stále víc sázejí na společenskou odpovědnost. Stávají se tak atraktivnějšími

title: Už Baťa věděl, co je to CSR

maintext:
Doby, kdy si většina firem pod pojmem společenská odpovědnost představovala adventní sbírku mezi zaměstnanci pro psí útulek či předvánoční předání šeku vybranému dětskému domu, jsou už i v České republice pryč. Nepsaná pravidla společenské odpovědnosti firem teď spíš směřují k průběžné a celoroční podpoře vybraných organizací. A mnohem užším vazbám s neziskovkami, které podporují.
Ostatně tímhle směrem se například vydal i podnik Škoda Auto. „Společenskou odpovědnost vnímáme jako pevnou součást firemní politiky,“ potvrzuje Bohdan Wojnar, člen představenstva mladoboleslavské automobilky. „Za každým z projektů, které podporujeme, vidíme příběhy konkrétních lidí, kterým můžeme ulehčit život a pomoci,“ dodává Wojnar.
Díky podobnému přístupu tak může fungovat řada neziskovek či sociálních pracovníků, jimž stát pomáhá velmi málo.
Kontinuální závazek
Ačkoli se ze společenské odpovědnosti firem čili CSR (z anglického corporate social responsibility) stala v poslední době téměř mantra, její výklady se různí. Podle definice Evropské komise je CSR „dobrovolné integrování sociálních a ekologických hledisek do každodenních firemních operací a interakcí s firemními stakeholders“.
Světová podnikatelská rada pro udržitelný rozvoj zase tvrdí, že „CSR je kontinuální závazek podniků chovat se eticky, přispívat k ekonomickému růstu a zároveň se zasazovat o zlepšování kvality života zaměstnanců a jejich rodin, stejně jako lokální komunity a společnosti jako celku“.
Z toho vyplývá, že CSR není nijak nahodilá činnost. Stále víc jde o strategicky promyšlené jednání s jasně nastavenými pravidly. A stoupá v něm i objem peněz.
„Pokud se týká rozpočtů firem na programy CSR a cause marketingu, objemy se rok od roku zvyšují. Kromě jiného proto, že firmy hledají nová komunikační témata, ale i proto, že zájem veřejnosti o společenskou odpovědnost firem roste,“ prohlásil v jednom z rozhovorů už dříve Michal Růžička, šéfredaktor časopisu CSR Forum.
Dotýká se tím jednoho z dalších lákadel CSR. Pokud propagace firmy pokulhává, projekty společenské odpovědnosti mohou být oblastí, kde se podnik a jeho činnost zviditelní. Řada expertů zastává názor, že pokud je CSR dobře propracovaná a zaměřená, dokáže pomoct i jménu firmy.
Samozřejmě v případech, kdy podnik dlouhodobě zamořuje okolní obce rakovinotvornými zplodinami nebo vypouští jedy do vody, ani promyšlenější CSR nepomůže.
V továrně mají usilovati o pokrok veškeří zaměstnanci
Ač se dnes zdá, že CSR je takřka nutností a přirozenou věcí, její historie není kdovíjak dlouhá. Ve Spojených státech se rozvíjí od poloviny 20. století, do Evropy začala masivně pronikat v 90. letech.
Za začátek lze považovat rok 1953, kdy poprvé vyšla kniha Společenská odpovědnost manažera (Social Responsibilities of the Businessman) od amerického ekonoma Howarda Rothmanna Bowena. V publikaci poprvé zaznívá spojení společenská odpovědnost firem jako zohlednění sociálních hledisek při řízení.
Čeští a moravští patrioté ovšem nezapomenou dodat, že mnoho let před ním tuhle praxi ve Zlíně rozvíjel i Tomáš Baťa. A v řadě věcí mají pravdu. Světoznámý podnikatel část zisku vracel do regionu i svým zaměstnancům. Vybudoval pro ně kolonie domů, řadu městských staveb, financoval vzdělání a nebývale pomohl rozvoji Zlína.
„Veliký pokrok ve výrobě založen jest na drobných zlepšeních, projevujících se při každém kroku a pohybu člověka. V továrně mají usilovati o pokrok veškeří zaměstnanci, ovšem nejvíce podnikatel sám. Tuto největší překážku překoná podnikatel, který pochopí, že jest povolán k tomu, aby zisky pocházející z pokroku výroby spravedlivě rozděloval ihned mezi dělnictvo, zákaznictvo a závod,“ prohlásil Tomáš Baťa v létě roku 1924 na konferenci v Praze.
Po roce 1948 v souvislosti s nástupem komunismu a znárodněním přestaly takové tendence v Československu i dalších zemích východní Evropy existovat. Hledělo se především na to, aby hospodářství plnilo stanovené plány. A jestli kvůli tomu trpí lidé nebo životní prostředí, nebylo tolik důležité. Nejvýmluvnějším případem je likvidace desítek historických obcí a měst v severozápadních Čechách kvůli těžbě hnědého uhlí.
Co by na Západě těžařům prošlo jen po dlouhých debatách a s projekty společenské odpovědnosti s obřími rozpočty, odbyli českoslovenští plánovači během několika let a lidi přesunuli z jejich domovů do paneláků.
Situace se začíná měnit až po revoluci.
Stejně jako v celé Evropě se díky projektům v režii OSN a EU dostává propagaci společenské odpovědnosti velkého prostoru.
„V polistopadové historii českého podnikání je koncept společenské odpovědnosti šířen zejména velkými nadnárodními společnostmi, které mají své pobočky v České republice a přinášejí své dobré praxe a firemní kulturu ze zahraničí. Manažeři společenské odpovědnosti jsou lídry v diskusi k tvorbě společensky odpovědné koncepce v České republice. Mezi české firmy, které se podílejí na projektech CSR, patří zejména malé a střední firmy,“ uvádí CSR portál.
Důležité pro mladé
Že důležitost CSR pro firmy neustále roste, zřejmě nejlépe potvrzují výsledky výzkumného projektu CSR & Reputation Research, který každoročně provádí agentura Ipsos. Aktuální studie potvrdila, že hodnocení společenské odpovědnosti firmy výrazně souvisí s její reputací a atraktivitou jako zaměstnavatele.
„Pokud se firma chová zodpovědně ke svým zaměstnancům, klientům, životnímu prostředí i prostředí, ve kterém podniká, a není spojována s žádnými aférami, je přirozené, že je vnímána jako dobrý a důvěryhodný partner, tedy že má dobrou reputaci.
A v takové firmě lidé chtějí pracovat, nejen proto, že tam dostanou každý měsíc svou výplatu, ale i proto, že jim to dává smysl,“ popisuje Lenka Šilerová, ředitelka divize Ipsos Employee Relationship Management. „Zároveň vidíme jasný trend, že pro generaci Y, tedy mladé lidi, je společenská odpovědnost důležitější než pro ostatní, a to jak při volbě zaměstnavatele, tak při nákupu výrobků a služeb,“ doplňuje.
„Skuteční lídři se již tolik nezaměřují pouze na čistě charitativní účely, ale snaží se prostředky a kapacity vložit do konkrétních projektů s dlouhodobým dopadem na společnost, například v oblasti vzdělávání,“ komentuje výsledky výzkumu Tomáš Macků, research & communication director Ipsos.
Kouzelné úterý
Mezi hlavní trendy v CSR v poslední době patří dobrovolnictví. Díky tomu roste význam takzvaného Giving Tuesday – tedy mezinárodního svátku dárcovství a dobrovolnictví.
Tradice začala v roce 2012, loni se jej zúčastnilo 45 tisíc firem ze 71 zemí z celého světa.
Letos se Giving Tuesday poprvé dostal i do České republiky. Poslední listopadové úterý tak proběhla řada sbírek, charitativních bleších marketů, firmy dobrovolně pomohly expertizami a odbornými radami neziskovým organizacím a také se rozběhlo několik výzev, jejichž účelem je finančně podpořit nemocné lidi.
Giving Tuesday je stále zajímavější i pro velké společnosti. Minulý rok se Google spojil s neziskovou organizací DonorsChoose a na svou homepage umístil odkaz, přes nějž mohli uživatelé darovat peníze na inkluzivní vzdělávání. Vybralo se 500 tisíc dolarů, Google přidal další půlmilion.
Deník Guardian US zase daroval inzertní prostor na svých stránkách šesti neziskovým organizacím, které se zaměřují na pomoc lidem postiženým uprchlickou krizí.
A že je taková pomoc pro neziskovky důležitá, potvrzuje i česká obecně prospěšná společnost Helppes. Cvičí psy pro postižené. Podle její ředitelky Zuzany Daušové vyjde procvičení jednoho asistenčního psa na čtvrt milionu korun. „A trvá šest až osm měsíců,“ počítá Daušová. Proto jsou závislí na finančních darech.
Nejde jen o finanční pomoc. Protože se psi musejí umět o své nové páníčky postarat nejen doma, kde dokážou rozsvítit, otevřít ledničku nebo pomoct s převlékáním, ale i na veřejnosti, cvičitelé s nimi vyrážejí do Mladé Boleslavi na dny otevřených dveří i hudební festival. Psi se totiž musejí naučit pracovat v jakýchkoli podmínkách. „Výcvik neprobíhá jen na cvičáku. Pes musí být zvyklý na hluk, velký počet lidí a třeba i na dopravní prostředky,“ přibližuje Daušová.
Zlatý retrívr doprovázející odjíždějícího vozíčkáře je jedním z příkladů, jak dnes CSR může fungovat. Z dobré vůle či doplňku podnikání se jednoduše stala nutnost, pokud má být v současnosti firma zajímavá a její jméno nemají znát jen insideři.
Jak to dělá Škodovka
Zaměstnanecké sbírky jsou ve Škodě Auto postaveny na kombinaci principů Payroll giving a Matching: zaměstnanec přispívá libovolnou částkou vybrané neziskové organizaci ve formě srážky ze mzdy, firma tento příspěvek zdvojnásobuje.
Zaměstnanecké sbírky ve Škodě Auto fungují od roku 2014. Na roky 2016 až 2018 vybrali zaměstnanci celkem šest neziskových organizací, které bude firma podporovat. Tady jsou tři z nich:
Helppes – Centrum výcviku psů pro postižené
Helppes se zabývá výchovou a výcvikem asistenčních, signálních, terapeutických a vodicích psů. Společnost provozuje bezbariérový výcvikový areál, který poskytuje klientům, pracovníkům, dobrovolným spolupracovníkům i psům ve výcviku nezbytný komfort a splňuje mezinárodní standard.
Prostředky zaměstnanců a firmy Škoda Auto posiluje rozpočet projektu Pomoc přichází na čtyřech tlapkách, jehož cílem je začlenění osob s těžkým zdravotním postižením do společnosti a zajištění kvalitnějšího života pomocí speciálně vycvičeného asistenčního/ signálního psa.
Světluška – Nadační fond Českého rozhlasu
Sbírka Světluška pomáhá nevidomým a těžce zrakově postiženým dětem a dospělým z celé České republiky. Vybrané finanční prostředky jsou rozdělovány v rámci dvou programů: Stipendijní program a Pedagogický asistent pro těžce zrakově postižené děti z okolí závodů Škoda Auto.
Stipendia jsou určena pro nevidomé studenty technických a příbuzných oborů, a to na kompenzaci zrakového handicapu, jako jsou úprava studijních materiálů, přepis učebnic a skript do Braillova písma, asistenční a průvodcovské služby, speciální kompenzační pomůcky a podobně.
Život dětem
Posláním této neziskové organizace je pomoc vedoucí ke zlepšení zdravotního stavu a kvality života vážně nemocných dětí v rámci celé České republiky. Život dětem pomáhá především dětem v domácí péči rodičů, ale také zdravotnickým a dalším dětským zařízením. Získané finanční prostředky ze zaměstnaneckých sbírek organizace používá na uspokojení individuálních žádostí rodičů vážně nemocných dětí, a to na základě lékařských zpráv dětí, odborných doporučení a dokladu o příjmech a výdajích rodiny. Spolu se Škodou Auto organizace Život dětem již dva roky pomáhá každý měsíc dvěma dětem.
O autorovi| Václav Herz, herz@mf.cz