description: I když ještě venku pálí letní slunce, Bedřichov spřádá plány, jak v zimě nebýt bezmocnou hříčkou vrtošivého počasí. Pro běžkaře chce vybudovat zasněžovací systém, díky němuž by odolnější umělý sníh pokryl zhruba dvou a půl kilometrový úsek ze stadionu v Bedřichově až k Nové Louce.

title: Bedřichov chce pořídit zasněžovací systém, pomohl by populární magistrále

maintext:
„Pro běžkaře by se otevřela příjemnější cesta do vyšších pater Jizerských hor, kde už by měl ležet přírodní sníh,“ zmínil starosta Bedřichova Petr Holub.
Jedná se o vysoce vytížený úsek Jizerské magistrály, kde do stop nastupuje stále víc běžkařů. Jenže několik posledních zim se spíš brodili blátem. Sníh chyběl i během minulého ročníku Jizerské Padesátky, pořadatelé nakonec museli improvizovat a „vysněžit“ čtyřkilometrový okruh.
„Jizerská Padesátka byla sice důležitým impulzem, chceme ale hlavně udržet nástupní místo na Jizerskou magistrálu ze stadionu v Bedřichově i v době, kdy počasí a přírodní sníh tolik nepřejí. Bedřichov nabízí pro zástupy běžkařů vynikající infrastrukturu a parkovací plochy. Běžecké lyžování je stále populárnější a dá se čekat, že zájem bude zesilovat,“ vysvětlil starosta.
Do Bedřichova jezdí lidé z Jablonecka a z Liberce. Nejen auty, v Bedřichově zastavují také autobusové linky z obou měst. Za běžkováním tam míří také množství návštěvníků ze středních Čech a z Prahy.
Studie počítá s tím, že by zasněžovací systém vedl ze stadionu směrem k místu zvanému U Buku a dál k Nové louce. Na několika místech by byly stanice pro zasněžování s děly či sprchami pro výrobu sněhu. Dál by pak sníh mohly rozhrnovat ještě rolby.
Voda bude proudit z přírodní nádrže
Voda pro zasněžování by proudila z přehrady Bedřichov II přímo u stadionu a z přírodní nádrže Dolina.
„Máme předběžnou studii proveditelnosti a posvěcení od Lesů ČR, dále Povodí Labe a ochranářů. Rádi bychom co nejdřív zahájili přípravu projektu a v příštím roce samotnou stavbu. Zasněžovací systém by mohl začít sloužit od zimní sezony 2017/18,“ popsal starosta Holub.
Zasněžovací systém by měl podle odhadů stát 10 milionů korun. Na projektu se budou společně podílet obec Bedřichov, Jizerská o.p.s. a Liberecký kraj. Peníze na vybudování zasněžovacího systému může žadatel, v tomto případě nejspíš Jizerská o.p.s., získat hned z několika programů ministerstva školství, mládeže a tělovýchovy.
Dotace by mohla pokrýt až 90 procent nákladů
Projekt ve středu podpořila i ministryně školství, mládeže a tělovýchovy Kateřina Valachová. Přislíbila projektu pomoc se získáním státní finanční podpory.
„Oceňuji především, že Jizerská magistrála je všem zdarma přístupná a že zasněžování zlepší podmínky běžeckých tratí, které mohou kromě návštěvníků z regionu využívat i školy k lyžařským výcvikům nebo sportovní oddíly dětí a mládeže,“ řekla Kateřina Valachová na středečním jednání.
Zmínila, že podobný projekt už ministerstvo podpořilo i v Novém Městě na Moravě. Tam byl ze státních dotací vybudován zásobník sněhu.
Z dotačního programu ministerstva by mohli žadatelé získat 70 – 90 procent z celkové částky, dalším dílem by se podílela obce a peněžní podporu přislíbil i hejtman Libereckého kraje Martin Půta.
„Liberecký kraj podporuje pořadatele Jizerské Padesátky i samotnou Jizerskou magistrálu dlouhodobě. A tak logicky chceme podpořit i rozvoj infrastruktury. Z rozpočtu kraje bychom mohli přispět třiceti procenty z celkové částky, tedy asi třemi miliony korun. Ostatně podobnou cestou jsme šli i v případě rozvoje biatlonového areálu Hraběnka v Jilemnici,“ řekl Martin Půta.
Liberecký kraj peníze na podporu výstavby zasněžovacího systému v Bedřichově bude chtít vyčlenit v rozpočtu na nadcházející rok.
Projekt by mohl odlehčit jiným místům v horách
„Tuto iniciativu vítáme. Jizerské Padesátce by to velmi pomohlo. Pomůže to ale i samotnému Bedřichovu. Technický sníh má delší trvanlivost a prodlouží sezónu,“ řekl Petr Lešek, zástupce organizátora Jizerské Padesátky.
Projekt by mohl odlehčit i jiným místům v Jizerských horách. Pokud je totiž nedostatek sněhu v Bedřichově, využívají běžkaři jako nástupní místo na magistrálu například Jizerku. Ta ale nemá dostatečné zázemí a bývá přetížená.
Každou sezónu přijede za běžeckým lyžováním do Jizerských hor až půl milionu návštěvníků.


description: Tolik „počmáraných“ skal jako v Českém ráji není nikde jinde v Česku, ale nejspíše také v Evropě a ve světě. Pískovec je tam zjizvený jak tvář člověka, který prodělal černé neštovice. Už patnáct let tam běží výzkumný projekt „Dokumentace skalních rytin, nápisů a dalších prvků historické krajiny v CHKO Český ráj“.

title: Rytiny v Českém ráji jsou vandalstvím, ale i cenným poselstvím předků

fasttext_language: cs


description: Lanové centrum, ve kterém by lidé mohli v korunách stromů zdolávat nejrůznější překážky, hodlá v České Lípě stavět zdejší radnice. Prozatím na jeho přípravu uvolnila 200 tisíc korun. Zprovoznit ho chce příští rok.

title: V České Lípě chtějí lanové centrum. Na přípravu dala radnice 200 tisíc


description: Mezinárodní problém zářících polských skleníků pro pěstování rajčat, který se řešil na nejvyšší vládní úrovni, se zdá být zažehnán. Polská firma Citronex splnila slib a vybavila desetihektarový skleník, jehož záře byla v temných zimních dnech viditelná až na desítky kilometrů, speciálními roletami.

title: Obří polský skleník u hranic už do nocí zářit nebude, halí ho rolety

maintext:
„Pohltí devadesát sedm procent záření,“ prohlásila Elizbieta Kalinczuk, výrobní vedoucí firmy.
Majitel Citronexu Artur Toronowski informaci o přípravách na odstínění skleníků zmínil už v létě pro Radio Wroclaw.
„Tři procenta světla nebudou pouhým okem viditelná,“ slíbil tehdy Toronowski.
Jedná se o vstřícný krok, který má utnout protesty české i německé strany. Záře v zimě zejména za nízké oblačnosti obtěžovala domácnosti v příhraničí. A vyvolala protesty ekologů i astronomů.
Například český ministr životního prostředí Richard Brabec řešil obtěžující světlo se svým polským protějškem, hejtman Libereckého kraje Půta o zářících polských sklenících jednal s maršálkem nebo polskou velvyslankyní. Přesto světelný smog žádný zákon neřeší.
„Problém zcela zmizí. Dlužno říct, že lidé v Polsku světlo nekritizovali. O negativních hlasech jsme věděli z médií. Rolety tedy byly nainstalovány proto, aby se udržely dobré sousedské vztahy,“ uvedla Elizbieta Kalinczuk.
Úpravy firmu vyšly na milion eur, což je zhruba 27 milionů korun. Zastínění má americký patent, dodala ho holandská firma.
Skleníků bude přibývat
Obří skleník u tepelné elektrárny Turów využívá odpadní teplo. I kvůli této strategické poloze bude Citronex počet skleníků rozšiřovat. Do tří let se mají rozrůst na 30 hektarů, výhledově pokryjí plochu sta hektarů. Firma slibuje, že i jejich skla vybaví novou technologií, kterou si nyní mohli prohlédnout novináři.
Stalo se tak v době, kdy se ve vydezinfikovaném skleníku sází tisíce nových rostlin. Ty za dva měsíce začnou plodit. Na desetihektarové ploše jich je 250 tisíc. Osázet ji potrvá čtyři dny. Většina rajčat putuje na polský trh. Během jara a léta se rajčatům nesvítilo, neboť rostliny měly dostatek denního světla. Znovu se začne svítit od konce září.
„Jsem rád, že majitel investoval ten milion eur, oproti loňsku by to měl být výrazný posun. I když účinnost půjde hodnotit až v říjnu, když začnou skleníky svítit,“ řekl hejtman Libereckého kraje Martin Půta poté, co si moderní skleník prošel.
„Jednání byla celá řada, nakonec ale stejně bylo na rozhodnutí společnosti Citronex, zda bude do rolet investovat. Firmu k tomu polské ani mezinárodní právo v této situaci nenutí,“ zhodnotil úpravy hejtman Půta. „Vnímám to jako signál, že tu chtějí fungovat a rozšiřovat se. A nechtějí, aby Citronex měl v tomto místě negativní nálepku.“
Světlo ohrožovalo oblast tmavé oblohy
Světelný smog ohrožoval Jizerskou oblast tmavé oblohy, jež se rozkládá na české i polské straně Jizerských hor. Astronomové poukázali na to, že skleníky v zimě zářily jako Liberec a považovali je za nejhorší příklad světelného znečištění ve střední Evropě. Na záři si stěžovali i obyvatelé Frýdlantského výběžku.
„Zejména za nízké oblačnosti byl problém opravdu velký. Lidé v panelácích měli pocit, jakoby v Polsku hořely haldy. Světlo rušilo při spaní. Nepřirozené světlo muselo vadit i ptákům a jiným živým organismům,“ vzpomněl starosta Frýdlantu Dan Ramzer. „Jestli to bude fungovat, uvidíme na podzim. Nicméně tento problém šel vyřešit poměrně snadno. Horší to bude s rozšiřováním dolu, kde hrozí Frýdlantsku ztráta podzemní vody,“ zmínil Ramzer další přeshraniční problém regionu (více o něm čtěte zde).


description: Dvě turistky spolu s jedenáctiletým hochem zachránily o víkendu pří výletě na Mimoňsku sedmapadesátiletou ženu, která se chtěla otrávit v autě výfukovými plyny. Jedna z žen musela jít hledat mobilní signál pro přivolání záchranky, druhá ženu oživovala. Chlapec běhal mezi nimi a předával informace.

title: Žena si u lesa pouštěla do auta výfukové plyny, zachránily ji turistky


description: V okolí Máchova jezera se objevila zápřednice jedovatá, jeden z nejagresivnějších pavouků v Česku. Jeho kousnutí je bolestivé a hrozí dočasné ochrnutí postiženého místa, zrychlený tep a horečka. Ze strachu před ním vydali městští úředníci pokyn, aby lidé pavouka zabíjeli. Tím ale nadzvedli zoology.

title: Zabíjejte pavouka zápřednici, vyzvali úředníci. Odborníci protestují

maintext:
Přestože je totiž pavouk obávaný, je zároveň vzácný a lidem není nebezpečný víc než například vosa.
„V případě, že výskyt pavouka či kokonu zjistíte, zlikvidujte ho,“ stojí ve varovném článku na webu města.
„To je nesmyslná reakce,“ diví se pedagog Přírodovědecké fakulty Masarykovy univerzity v Brně Milan Řezáč, který se jako zoolog na výzkum pavouků specializuje.
Stejný názor má arachnolog z Východočeského muzea v Pardubicích Jan Dolanský. Podle něj je tažení proti zápřednici zbytečné.
„Likvidovat přímo jednotlivé exempláře zápřednice je asi neúčinné - pokud se v daném místě vyskytují, budou tam ve větším či menším počtu i nadále. Obávám se, že lidé potom mohou hrozbu přeceňovat a zažijí zbytečné a přehnané obavy, případně věnují zbytečné úsilí něčemu, co za to nestojí,“ varuje Dolanský.
K tomu úředníky nikdo nevyzval, říká starostka
Podle starostky Doks Evy Burešové byla výzva k zabíjení zápřednic spíše přehnanou iniciativou vylekaných úředníků.
„K tomu je určitě nikdo nevyzval. Je to blbost, nemůžeme zabíjet zvířata jen proto, že jsou potenciálně nebezpečná,“ řekla starostka.
Zápřednice se v Doksech našla v Družstevní ulici, kde ji spatřil místní obyvatel. Netypické zbarvení pavouka ho přimělo zvíře chytit a odnést do Vlastivědného muzea v České Lípě.
„Zdál se mu divný a odněkud povědomý. Odborníci z muzea pavouka určili jako zápřednici jedovatou,“ přiblížila starostka, jak vše začalo.
Výskyt zápřednice není překvapením
Podle mezinárodní a stále aktualizované encyklopedie rostlin, hub a živočichů BioLib se zápřednice vyskytuje na Litoměřicku, Mostecku, jižní Moravě a v menší míře ve středních Čechách.
Českolipsko mezi domov pavouka doposud nepatřilo, podle odborníků je ale jeho migrace přirozená a logická. „Doksy jsou v sousedním čtverci s již ověřeným výskytem. Nález zde tedy není překvapivý,“ poznamenal Dolanský.
Rozšiřování pavouka po celé republice doposud nebylo uspokojivě vysvětleno, arachnologové se domnívají, že souvisí s nárůstem teplot.
„Může to být vlivem globálního oteplování, ale také vlivem změny hospodaření v krajině. Vyhovují mu zanedbané louky, kterých v krajině přibývá,“ zamýšlí se Řezáč.
„Zápřednice jedovatá je relativně teplomilný pavouk, předpokládám, že jeho šíření bude pokračovat ještě v příhodných oblastech nížin, do vyšších a chladnějších poloh nepůjde,“ doplňuje Dolanský.
Zápřednice ve dne sedí zapředena v zámotku a v noci běhá volně po trávě. V období, kdy hlídá kokony s vajíčky, sedí zcela zapředena v zámotku a ostražitě jej hlídá. Tehdy je nejagresivnější. Riziko tedy je hlavně tehdy, pokud by třeba dítě zámotek zvídavě roztrhlo.
Arachnolog Jan Dolanský je jedním z mála Čechů, které zápřednice pokousala.
„Osobně jsem zažil jen dvě kousnutí. V obou případech se mi pravděpodobně dostalo do těla méně jedu, než je při obvyklém kousnutí tímto druhem běžné. Při kousnutí do prstu jsem cítil bolest jako při včelím štípnutí, při kousnutí do hřbetu ruky mi to připadalo spíše jako žahnutí kopřivou,“ popisuje arachnolog. Jak ale obratem dodává, v obou případech bolest ustoupila do hodiny.


description: Architekt Miroslav Pavljuk, jehož stovky realizací zdobí celé Českolipsko, učinil revoluční krok. Obsáhlý soubor svých architektonických návrhů, které od základu mění tvář celé České Lípy a na nichž v posledních letech usilovně pracoval, velkoryse daroval městu.

title: Architekt navrhl novou Českou Lípu. Ke Crystalu chce přistavět divadlo

maintext:
Mimo jiné v nich navrhuje přistavět ke kulturnímu domu Crystal nové moderní divadlo, do opraveného Jiráskova divadla umístit knihovnu nebo v budově bývalého pivovaru zřídit nákupní galerii. Vizionářské? Troufalé? Diskutabilní? To všechno jsou Pavljukovy návrhy, které redakci MF DNES představil.
Co podle vás chybí dnešní České Lípě?
Chybí tu ucelená koncepce města. Staví se tu tak, že jednotlivé celky spolu nesouvisí, město je rozkouskované. V centru se toho za komunismu hodně zbouralo, takže jsou tu nedostavěné proluky bez využití. S nimi se vůbec nepohnulo. Nemáme svého městského architekta, který by fundovaně připravoval rozvoj města a koordinoval výstavbu.
Já vnímám jako velké pozitivum, že centrum České Lípy není s odpuštěním zasviněno nevzhlednými obchoďáky, tak jako Liberec...
Já si myslím totéž, neboť obchoďáky do historického centra z mnoha důvodů nepatří. Pokud už k tomu má dojít, musí jít vždy o blokovou zástavbu, kdy v přízemí mohou být obchody a v patře třeba bydlení.
Miroslav Pavljuk Rodák z Litoměřic, v České Lípě od r. 1979, téměř 40 let praxe a cca 750 projektů, z toho třetina realizovaných. Realizace v České Lípě: budova Okresní správy sociálního zabezpečení v Arbesově ulici, park před kulturním domem Crystal, autosalon Velimex, nyní Horejsek, budova firmy Ježek software, mimo město např. tribuny a věž rozhodčích na autodromu v Sosnové, dům s pečovatelskou službou v Novém Boru u kostela, hotel Atrium Liberec.
A přesto navrhujete přestavbu zchátralého pivovaru na nákupní centrum. Je podle vás něco takového v Lípě třeba?
Jistě, Česká Lípa potřebuje nákupní galerii s obchodníky s botami, módním textilem... To je sortiment, který musejí lidé jezdit kupovat do Liberce a jinam. Pivovar je dům, který je nevyužitý a obtížně využitelný, navíc na místě, kudy hodně lidí chodí a u městského okruhu, takže je to ideální místo.
Jak si mám tu přestavbu představit?
Zvenku je objekt památkově chráněn, takže změny by byly jen uvnitř. V nádvoří by vzniklo atrium s ochozy a prosklenou střechou, odtud by se vstupovalo do obchodů. Byla by tady i restaurace s minipivovarem. Zleva v místě hospodářského dvora by bylo dvoupodlažní parkoviště. U toho malý supermarket s potravinami.
Na stavbě obchodních domů si vylámali zuby i renomovaní architekti, viz liberecká Plaza nebo Forum, které nebyly veřejností zcela přijaty a dnes jsou spíše ukázkou nerespektování tváře města. Nebojíte se stejné reakce od Českolipanů?
Nebojím, pivovar je objekt, který tu již stojí a můj návrh tedy nijak nemění prostředí. Změna se odehrává uvnitř. Inspiroval jsem se v Děčíně, kde stejně rekonstruovali bývalý pivovar.
Podobný projekt si žádá silného developera a do České Lípy se zatím kvůli malé kupní síle bojí jít i řetězec McDonald ́s.
Je třeba si uvědomit, že kupní síla tu je, jen ty peníze lidé jezdí utrácet jinam. Česká Lípa má velkou spádovou oblast, řádově 80 tisíc lidí, což je malý Liberec. Předpokládám tudíž vznik 60 obchodů. Nákupní galerie potřebuje jako doplněk supermarket, aby to fungovalo. Tady v České Lípě je navíc problém s monopolem Albertu, takže ceny potravin jsou tu vysoké. Příchod nového řetězce by ceny potravin mohl zlevnit.
Vy ale navrhujete i další poměrně revoluční věci. Zastavme se u takového Škroupova náměstí, mnou překřtěným jako Škroupovo parkoviště. Vy byste odtud chtěl auta dostat. Kam?
Na Škroupově náměstí si představuji plochu pro pobyt a relaxaci obyvatel: zeleň, promenáda, venkovní galerie, dětské hřiště a jako oživující prvek kolotoč. Kromě toho vznikne prostor pro pouliční divadlo či hudební produkce. Západní část bude vyhrazena pro zastřešenou celoroční tržnici pro konání farmářských či jiných trhů, ale v důstojnějším a estetičtějším prostředí než jsou stávající různorodé stánky. Auta odtamtud vystěhovávám do parkovacího domu na Jeřábkově náměstí.
Na Jeřábkově náměstí je pouze zelená proluka po zbouraném domě. Vám by se tam líbil parkovací dům?
Objekt by zapadl do stávající zástavby. Připomínal by dům, co tam před 20 lety stával. Parkovací dům by sloužil pouze rezidentům, co žijí v centru města, přízemí by bylo vyčleněno pro krátkodobé parkování návštěvníků. To by uvolnilo okolní ulice a hlavně Škroupovo náměstí.
Vaším možná nejodvážnějším návrhem je jakási dostavba kulturního domu Crystal. Ten chce přitom město rekonstruovat. Vy přicházíte s jinou koncepcí. Proč?
Crystal je sice technicky zastaralý, ale funkční. Už se v něm rekonstruovaly šatny, bar, kinosál,restaurace s kuchyní a jazzový klub, tak proč tohle všechno zase vybourávat? To není hospodárné. Crystal stačí pouze opravit. K němu navrhuji přistavět v proluce na nároží u Sokolské ulici nové divadlo. Je logické tyto dvě instituce spojit. Je to důstojné místo, má dopravní obslužnost, parkoviště.
Podle vás potřebuje město nové divadlo?
Ano, Jiráskovo divadlo je dožilé a dnes v podstatě nefunkční – špatná viditelnost i akustika, absence moderní divadelní techniky. Česká Lípa jako kulturní centrum potřebuje moderní důstojnou a plně funkční divadelní budovu. Nové divadlo umožní provozování všech žánrů od činohry přes operu, balet až třeba k muzikálu.
Dobře, ale co potom s budovou Jiráskova divadla, když by tam nebylo divadlo?
Tam navrhuji přestěhovat knihovnu. Po demolici balkónu v hledišti je navržena vestavba ocelové konstrukce patrové galerie s knižním fondem. Část půdorysu je využita jako víceúčelový sál s kapacitou 72 míst, vybavený audiovizuální technikou pro konání přednášek, besed, promítání cestopisů či filmů filmového klubu nebo konání komorních koncertů.
Crystal je asi nejznámějším dílem libereckého Sialu a architekta Suchomela. Od úvodní studie do kolaudačního řízení v roce 1990 uběhlo šestnáct let, nebojíte se, že toto prokletí bude stíhat i vás?
Je to možné. Ale na projekt a výstavbu stačí tři roky. Záleží jen na penězích. Dle cenových nabídek dodavatelů by nové divadlo stálo asi 150 miliónů, rekonstrukce Jiráskova divadla na knihovnu 40 a oprava kulturního domu Crystal asi 60 miliónů – zateplení a nová okna, vzduchotechnika, oprava interiérů chodeb, sálu, haly či šaten herců. To je dohromady 250 milionů, což je cena navrhované samotné přestavby kulturního domu. Navíc při téměř úplné demolici vnitřku je tady otázka nutnosti uzavření kulturního domu na dva roky.
Vy ale vůbec jdete proti proudu. Jen co město zveřejnilo záměr zbudovat nové venkovní koupaliště u Kauflandu, přišel jste s protinávrhem, že lepší místo by bylo u sídliště Špičák.
Mně se to u toho Kauflandu nelíbí. To místo je zatížené hlukem, zplodinami z aut a také tu má vzniknout propojení městských okruhů. Navíc je koupaliště nepřirozeně malé bez dalšího vybavení např. hřišti. Takové zařízení musí ale umožnit celodenní pobyt lidí. Já navrhuji velký volnočasový areál včetně koupaliště u sídliště Špičák. Hlavní předností je pěší dostupnost pro 60 procent obyvatel České Lípy. Ze sídlišť Špičák, Sever, Lada, Střelnice sem dorazíte pěšky za 15 minut bez nutnosti použít auto či MHD.
Co kromě bazénů byste tam chtěl?
Minigolf, pétanque, kuželník, dětské hřiště, hřiště pro volejbal, beach volejbal, nohejbal, saunu a vnitřní bazén s mořskou vodou. Chci z toho udělat relaxační zónu, kde můžete trávit celý den. V areálu by byla různá sportoviště, tělocvičny, klubovny a ateliéry pro zájmovou činnost, dráhy pro jízdu na kole i malých dětí, minizoo, bobová dráha, lanové centrum a další atrakce. Pozemek je tak velký, že umožňuje postupný růst a přístavbu v čase.
Na kolik by to přišlo?
Podle nabídky firmy Berndorf Bäderbau by část koupaliště s plochou bazénů 1 600 metrů čtverenčích s tobogany a malým vnitřním bazénem a saunou stála 80 milionů. Dle odboru územního plánu by byla třeba změna územního plánu, ale na změnu územního plánu pro bazén u Kauflandu stačilo pět měsíců, výstavba trvá necelý rok, takže koupaliště pro 3 000 návštěvníků by mohlo být v provozu již v létě 2018.
Který ze svých návrhů považujete za nejživotaschopnější?
Netuším, vše je otázka politické vůle. Město má v investičním fondu 200 milionů, částka každý rok roste. Není problém cokoliv ufinancovat. Postavit třeba moderní divadlo na úrovni Plzeňského je záležitostí několika let. Přineslo by to nadregionální efekt a přispělo to k tomu, aby tu lidé chtěli dál žít.
Já třeba spatřuji problém v tom, že populačně Česká Lípa nesmírně rychle ztrácí, z někdejších 42 tisíc obyvatel je dnes sotva 37 tisíc, což je trend, který se bude prohlubovat. Odliv lidí způsobí pokles cen nemovitostí, do města se začnou stěhovat slabší sociální skupiny, což ještě více rozevře nůžky mezi nimi a bohatými. Českolipská sídliště se velmi rychle mohou stát ghetty...
Samozřejmě to je problém. Architekti můžou jen navrhovat, jak sídliště zkvalitnit. Sídliště v České Lípě jsou poplatná době svého vzniku, například největší Špičák je v podstatě jedno obří parkoviště. Potřebuje však celkovou regeneraci a ne jen další parkovací místa. Musí tam vzniknout podzemní parkoviště. Chci teď navrhnout vzorovou rekonstrukci jedné z ulic, kde by se střecha parkoviště využila pro zeleň a hřiště. Ne jen jako prostředí pro auta.
K nejhodnotnějším stavbám České Lípy patří obchodní dům Uran, též z dílny libereckého Sialu. Čím to, že jej veřejnost nikdy nepřijala?
Většina obyvatel nemá vztah k moderní architektuře, jakýkoliv netradiční dům vyvolává negativní reakce. Město se ovšem vyvíjí, nelze stavět tak, jak se stavělo ve středověku. O tom ale nemohou rozhodovat laici, ti nemají patřičné vzdělání. O tom, jak se bude stavět a co, musí rozhodovat odborníci. Politici musí zajistit jen to, aby to fungovalo a byly na to peníze. Neumím si představit, že by v nemocnici dělali anketu o tom, jak mají operovat. O tom, co město potřebuje, musí rozhodnout sociologové a architekti.
Své studie jste daroval městu. Co vás k tomu vedlo?
Jako Českolipan a místní patriot jsem chtěl něco pro město udělat, ukázat další možnosti, aby peníze občanů byly využity co nejlépe. Nic víc.
A reakce?
Žádné. Studie v digitální podobě jsme předali všem zastupitelům, téměř nikdo nereagoval. Jsem alespoň rád, že mé práce jsou do konce září vystaveny v KD Crystal, kde je má možnost vidět veřejnost.
Možná, že politici prostě jen přemýšlejí v horizontu čtyř let, kolik je jejich mandát. Cokoliv je přesahující prostě neřeší.
Jenže architekti navrhují domy, které tu mají stát za sto let. To jsou věci, které nejde udělat honem! Je velká škoda, že Česká Lípa nemá městského architekta, který by garantoval kontinuitu vývoje města i při změně vedení radnice.


description: Do mateřských škol zřizovaných Libercem se letos dostaly všechny děti z území města. Podařilo se to díky nové a přísně vyžadované strategii. Ředitelé mateřských škol totiž před dubnovými zápisy dostali jasný příkaz dávat přednost libereckým dětem starším tří let s výjimkou předškoláků.

title: Školky upřednostňovaly děti z Liberce. Díky tomu se dostalo na každé

maintext:
„Nemohli jsme dále akceptovat situaci, že ve školkách máme několik desítek dětí z obcí mimo Liberec, zatímco ty liberecké - mnohdy i čtyřleté a starší - zůstávaly takříkajíc pod čarou. Samozřejmě se to netýká dětí v posledním roce předškolní docházky, které ředitelé podle zákona museli zapsat, ať už pocházely odkudkoliv,“ vysvětlil náměstek libereckého primátora pro školství, sociální věci, cestovní ruch a kulturu Ivan Langr.
„Jsme zodpovědní především pro území města Liberec. Jsme teď v jiné situaci než v předchozích letech, kdy jsme měli ve školkách i několik desítek dětí mimolibereckých z jiných obcí. Obcím jsme sice mohli náklady fakturovat, pro nás je ale zásadnější, že liberecké děti chodí do školek,“ zmínil náměstek Langr.
O tom, že by docházelo k fiktivnímu přehlašování bydliště, zatím město neví. Podle oslovených starostů okolních obcí je to ale pravděpodobné.
Například Šimonovice vlastní školku nemají. Tamní děti navštěvují dílem mateřskou školku Preciosy v Pilínkově, obecní školku Dlouhý Most a dílem i liberecké mateřské školy.
„Zatím nemám informace o tom, že by si rodiče stěžovali, že jim nevzali v Liberci dítě do školky. Jak dopadne letošní rok se teprve uvidí. I na začátku září dochází k různým posunům. Myslím si ale, že by nová strategie Liberce mohla vést ke spádové turistice i mezi rodiči školkových dětí,“ zmínila starostka Šimonovic Leona Vránová.
Až 40 míst pro děti mladší tří let
Díky regulaci se však podle náměstka Langra podařilo zachránit volná místa pro děti mladší 3 let. Nyní je k dispozici téměř čtyřicet míst pro děti, které tří let teprve dosáhnou v nejbližší době.
Šest volných míst je určeno k okamžitému obsazení ve třech mateřských školách. Dalších 33 volných míst v jedenácti mateřských školách je možné naplnit na takzvanou výjimku, kterou schvaluje rada města. Jde především o školky na sídlištích, volná místa jsou ale také ve městě.
„Jsme připraveni všechny výjimky postupně rozpustit mezi žadatele, ale ředitelé mateřských škol nám musejí každé nárokované místo zdůvodnit. I tady chceme primárně preferovat Liberec a děti, které například dosáhnou tří let věku v září či říjnu a nikoli až v lednu, nebo takové, které již ve škole mají sourozence. Zkrátka chceme udělat maximum i pro komfort rodičů,“ uvedl Ivan Langr.
Jestliže mají rodiče zájem dodatečně dítě do školky umístit, radí Langr obrátit se na oddělení školství v historické budově radnice.
„Tam dostanou informaci, kde ta volná místa jsou, v jaké školce. Pak už je na rodičích, aby dítě někam nechali zapsat. Samozřejmě by ve školkách měly být děti od tří let výš, ale i pokud to dítě bude o něco mladší, tak by mělo mít šanci. Pro dítě jedenapůlleté místo ve školce určitě není, na to školky nejsou připraveny,“ řekl Langr.


description: Pod Bezdězem vyvrcholil letní kulturní festival Hrady CZ. Pole zaplnila auta, přilehlou louku stovky stanů a davy návštěvníků se tlačily pod dvěma pódii, kde se v pátek a v sobotu střídala jedna kapela za druhou.

title: Hrady CZ završila pod Bezdězem palba Kabátů. Přilákala davy fanoušků


description: Výškovou královnou v Libereckém kraji je Masarykova horská silnice, která stoupá z krkonošských Horních Míseček na Zlaté návrší. Jedna z nejkrásnějších českých horských cest začala sloužit před osmdesáti lety, na sklonku léta 1936.

title: Horská silnice slouží už 80 let. Potřebuje opravu, peníze ale nejsou


description: Přesně před sto lety se protrhla přehrada Desná. Zahynulo tehdy téměř sedm desítek lidí, přes 300 jich přišlo o majetek. V neděli si lidé toto smutné výročí připomněli.

title: Požehnání i minuta ticha. Protržená přehrada před sto lety zabíjela

maintext:
„Požehnej tento památník obětem, ochraňuj ho před vandaly, a ochraňuj i poutníky, kteří k němu zamíří.“ Vojenský kaplan libereckých chemiků Petr Šabaka posvětil dnes vodou z Bílé Desné pomník tragédie, k níž došlo přesně před sto lety, kdy se protrhla přehrada.
Spolu s farářem starokatolické církve v Jablonci Karlem Koláčkem pak před zraky desítek turistů pokropili kus původní hráze obtočený pásy se jmény obětí. „Pomník je ta nejdůležitější vzpomínka na tuto událost. Lidé se pokusili zkrotit vodní živel, ale následky jejich chyb byly tragické,“ pronesl kaplan.
Přesně v půl čtvrté odpoledne se pak u Protrženky rozhostila minuta ticha. Ve stejnou dobu, 18. září se totiž v roce 1916 protrhla hráz a voda se valila do Desné. Narozdíl od sobotního zamračeného a deštivého dne bylo prý tehdy slunečno. To ale nijak nezmírnilo spoušť, kterou po sobě živel zanechal.
Voda ničila vše, co ji stálo v cestě. 380 lidí přišlo o dům i veškerý majetek, 67 o život. Patřily k nim i děti, třeba Hugo Schimunek, kterému byly tehdy tři roky, anebo šestiletá Marie a třináctiletá Alice Oufke. I jejich jména najde poutník na pomníku. Jen devět obětí tam žádné nemá. Jejich totožnost totiž zůstala neznámá.
Ještě před třemi lety bylo přitom místo tragédie zarostlé a málokdo dokázal rozpoznat, kde přehrada stála a kde se její hráz protrhla. Mohl za to hustý les, který se rozhodli zástupci Lesů ČR vykácet.
„Tím, že to místo bylo skryté, mělo své určité kouzlo, takové tajemno a kdo chtěl, ten si to tu našel. Ale líbí se mi i tahle úprava, mám to tu moc ráda a často sem chodíme,“ zmínila Renata Dudová z osady Jizerka. Patřila mezi tisíce lidí, které přilákala dnešní pietní akce ke sto letům, jež od tragédie uplynuly.
Za to, že se podařilo místo neštěstí více přiblížit veřejnosti a přilákat k němu turisty, je rád i starosta Albrechtic Jaroslav Zeman. „Teď už můžeme v klidu umřít, když se nám to tu podařilo vybudovat,“ prohlásil s nadsázkou.
A nejen on má být na co pyšný. Přes Bílou Desnou vede dnes nový most z bytelných trámů. Povodí Labe nechalo vyzdít kameny kus hráze, aby turisté získali představu o její podobě před protržením. Tam, kde stávala Krömerova bouda, která vyhořela, najdou turisté novou turistickou útulnu s občerstvením. Kolem hráze pak přinášejí instalované panely informace o Protržené přehradě i o tom, jaké příčiny za katastrofou stály. Opravou prošla i šoupátková věž.
Přehrada Desná byla zkoulaudována 18. listopadu 1915 Karlem Podhájským. O necelý rok později se hráz protrhla. Vyšetřování probíhalo více než tři roky, po tragédii se zastřelil Podhajský, stavitelé byli souzeni. Proces se táhl 17 let, podmínečné tresty jim prominul v roce 1929 Tomáš Garrigue Masaryk.


description: Při osmi středních a vyšších odborných školách mají díky evropským dotacím vzniknout centra odborného vzdělávání. Kraj na jejich zřízení bude žádat 445 milionů korun z Integrovaného regionálního operačního programu.

title: Kraj chce dát půl miliardy do středních škol. Vyšperkuje odborná centra


description: Liberecký Dům kultury se vrátil do 80. let minulého století. Na natáčení českého seriálu Svět pod hlavou se vydala redaktorka MF DNES Jana Pšeničková, která své dojmy a postřehy vepsala do reportáže.

title: Návrat Liberce do totality. V kulturáku natáčí Trojan a spol. krimiseriál

maintext:
„Připravte se na parket. Šubyduby, budete křepčit. A nikdo nebude zatrpklý, je to zábava po koncertě. Kdo má cigaretu, tak se z ní kouří. Tenkrát hulili už od dvanácti let. Takže pozor. Jedeme.“
Je úterý dopoledne. Asistent režie rozdává zvučným hlasem pokyny a v sále libereckého domu kultury se to začíná hemžit herci a komparzisty. Na scénu za chvíli přichází Václav Neužil s Ivanem Trojanem. Zatímco toho prvního zastaví hned u dveří sličné dívky, druhý bere ze stolu dvě skleničky koňaku a společně pak odcházejí k baru, kam za nimi po chvíli přichází Jana Plodková. „Dobrý večer,“ pozdraví a nechá si připálit cigaretu. „Děje se něco,“ ptá se. „Neděje se nic,“ dostává odpověď. „Stop,“ zahřmí asistent.
Právě skončila zkouška jedné ze scén nové krimisérie Svět pod hlavou, kterou natáčí Česká televize. Její příběh se odehrává v osmdesátých letech minulého století, kde se hlavní hrdina, policista Filip Marvan, jehož ztvárnil Václav Neužil, ocitá poté, co jej v roce 2016 srazí auto.
Lepší než americká a britská verze
Svět pod hlavou je adaptací slavného seriálu Life on Mars, který existuje v britské i americké verzi, ale podle jednoho ze dvou režisérů Radima Špačka je ta česká verze přece jen odlišná. „Tím, jak je to napsané, máme naději, že to bude ještě lepší. Úroveň navíc tomu dodává komunismus, který v Anglii neměli,“ zmínil režisér. Ten se v natáčení jednotlivých dílů střídá ještě s Markem Najbrtem. Interiéry Domu kultury posloužily tvůrcům při natáčení akce Festival politické písně.
„Vypadá to tu senzačně, zřejmě to byl jakýsi pokus o zdejší brutalismus, nicméně nám to nabízí spousta možností a zákoutí, z toho jsme opravdu nadšení,“ zmínil režisér. „Nevýhodou je, že jsme tu slízli všechny vlny veder, a tady se strašně špatně větrá, takže jsme se opravdu zapotili,“ dodal.
Komplikací jsou jen exteriéry, které nevyhlížejí ani trochu dobově. „Ale zvládli jsme i to, postavili jsme tam stany a dobové přenosové vozy,“ upřesnil Špaček.
Tím, že se hrdina seriálu přesune o čtyřiatřicet let zpět do minulosti, je nucen vyšetřovat sérii detektivních případů Sokolova 80. let. Za to ale dostane možnost potkat své rodiče několik měsíců předtím, než se má narodit. Poznává tak svého otce, kterého si z budoucnosti pamatuje jen jako zlomeného muže, který spáchal sebevraždu.
„Scénář mě velmi zaujal, je to pro mě jedna z nejhezčích rolí, jakou jsem kdy dostal,“ prohlásil Václav Neužil. On sám byl v 80. letech ještě dítě, a při natáčení si vybavil spoustu atributů z té doby. „Pro mou postavu Filipa Marvana je ale ten přesun mnohem tvrdší. Dostane se do světa fízlů, udavačů, komunistů, ale má šanci vyřešit pošramocený vztah k otci. Jsem na jednu stranu rád, že ty osmdesátky nejsou vykresleny nostalgickou náladou, ale velmi realisticky, takovým skličujícím způsobem,“ přiblížil.
Pokus o vraždu
Ve třetím díle, jehož část včera filmaři v Domě kultury natáčeli, musí řešit pokus o vraždu během zkoušky kapely Sloky Luboše Nováčka. „To prostředí tady je velmi autentické, akorát tu není moc vzduch, protože klimatizace ruší zvuk, a tak musí být vypnutá. Jsem z Plzně a tam nám tehdy taky postavili podobnou hrůzu. Říkalo se jí Dům hrůzy u Radbuzy (západočeská řeka, pozn. red.) Chodil jsem tam jako malý s dědou. Ale před pár lety dům zbourali,“ poznamenal Neužil.
V seriálu, který bude Česká televize vysílat od ledna příštího roku, si zahrál i Ivan Trojan. Připadla mu role kriminalisty ostřejšího ražení. Scénář ho zaujal téměř okamžitě. „Ten nápad je velmi silný, dalším důvodem, proč jsem roli přijal, bylo, že jsem s oběma režiséry ještě nespolupracoval a moc jsem si to přál a třetím důvodem je, že hlavní roli hraje můj kolega z Dejvického divadla Vašek Neužil,“ prohlásil.
V Liberci je seriál Svět pod hlavou v pořadí již čtvrtým snímkem, který sem letos přijeli filmaři natočit. Před týdnem opustili krajské město američtí tvůrci s filmem o Albertu Einsteinovi. V listopadu se ale ještě vrátí.


description: Neznámý vandal posprejoval historickou hřbitovní zeď u kostela Panny Marie v Turnově. Zeď prochází opravou a pachatel pomaloval pískovcové kameny ještě předtím, než řemeslníci provedli jejich konečnou úpravu.

title: Historickou hřbitovní zeď v Turnově postříkal během opravy sprejer


description: Ze šikany na pracovišti obviňují zaměstnanci Sportu Česká Lípa jejího ředitele Pavla Císaře. Stojí to v dopise adresovaném starostce a zastupitelům. Organizace spravuje městský bazén, stadion a všechna sportoviště.

title: Ředitel nás šikanuje, stěžují si zaměstnanci městské organizace v Lípě


description: Před soudem a ve vězení může skončit patnáctiletý chovanec chrastavského výchovného ústavu. Podle policistů se provinil trestným činem pohlavního zneužití. Jeho obětí se stal třináctiletý, mentálně postižený chlapec.

title: Prokázali jsme, že mladík v ústavu zneužil postiženého, říká policie


description: Myjte si ruce, hrozí žloutenka, slyší děti ve školách. Krajská hygienická stanice rozeslala do škol a školek dopisy, které mají zabránit dalšímu šíření žloutenky typu A v kraji. Především na Jablonecku řádí vleklá epidemie této nemoci, hodně případů je i v Liberci.

title: V Libereckém kraji řádí žloutenka. Hygienici alarmují školy


description: Dva nové zajímavé přírůstky získal do svých sbírek spolek Frýdlantské okresní dráhy, který už léta neúnavně mapuje historii bývalé úzkorozchodné železnice z Frýdlantu do Heřmanic. Jeho cílem je obnovit na trati, zrušené v roce 1976, provoz. Alespoň zčásti.

title: Spolek chce oživit frýdlantskou úzkokolejku. Pomoci mají dva nové vozy

maintext:
Prvním z nich je elegantní osobní vůz, vyrobený v roce 1916 ve Švýcarsku.
„Přivezli jsme ho z Rumunska. Kolegové se přes Facebook dozvěděli o tom, že je možnost koupit vozy úzkorozchodné železnice v Rakousku. Už bylo dohodnuto, že jeden koupí, ale těsně před zaplacením kolegy kontaktoval muž, který v Rumunsku provozuje několik úzkorozchodných tratí s tím, že má o něj také zájem,“ vyprávěl člen spolku Adam Novák.
Jako alternativu nabídl tři jiné vozy. „Z nich jsme vybrali právě tento, protože svou délkou a kapacitou padesáti čtyř míst k sezení nám vyhovuje – až budeme mít kus trati k dispozici, můžeme do něj posadit třeba děti z mateřské školy a povozit je,“ dodal Novák.
Původně měl vůz metrový rozchod, což se později změnilo na rozchod 750 milimetrů. „Ten měla i naše úzkokolejka. Stanovily to tak německé normy, protože naše trať se napojovala na síť úzkorozchodných tratí v okolí Žitavy,“ informoval Novák.
Druhý přírůstek na tom není moc dobře – drahnou dobu stál venku, což jeho stavu moc nepřidalo.
„Tohle je vůz, kterému je sto dvacet let, byl vyroben roku 1896 v železničních dílnách v saském Chemnitz. Původně jezdil na německé úzkorozchodné dráze Schwarzbachbahn, někdy kolem druhé světové války se dostal do Žitavy a pravděpodobně zajížděl i sem do Frýdlantu. Po druhé světové válce tady spolu s některými dalšími německými vozy zůstal,“ popsal Novák.
Vůz sloužil jako sklad
Zda byl po válce nasazen do provozu, není zatím zcela jasné. „Dlouho pak sloužil jako sklad v Uhelných skladech u frýdlantského nádraží. Ty se pak přestěhovaly k zastávce Frýdlant v Čechách – Předměstí a tam léta stál i on. Počátkem září jsme jej převezli sem k nám do areálu železničního muzea. Bude to těžká záchrana, protože veškerá dřevěná část bude muset pryč, ale základ je to, že se zachovaly původní ocelové části. Nechat je dnes vyrábět by bylo velmi nákladné,“ usoudil Novák.
Členové spolku by rádi obnovili úzkorozchodný provoz alespoň v úseku od bývalého nádraží Frýdlantských okresních drah k výtopně, kde mají své muzeum.
„Od října až někdy do prosince má probíhat rekonstrukce frýdlantského nádraží. Důležitá pro nás bude s ní související plánovaná oprava přejezdu v Žitavské ulici. Rádi bychom, aby se během ní umístily do přejezdu i koleje s úzkým rozchodem. Potom bychom k ní mohli přidat akorát koleje z jedné a druhé strany a mohli bychom jezdit od nádraží k výtopně. Je ale otázka, zda se to z legislativního hlediska podaří stihnout,“ prozradil Novák.
Nádraží zakoupil člen spolku
Nádraží zakoupil člen spolku Ondřej Šimůnek a krůček po krůčku, tak, jak to čas a peníze dovolí, se jej snaží navrátit do původní podoby. Kdysi výstavnou budovu totiž zhyzdila rekonstrukce za dob socialismu.
Týdeník 5plus2 Každý pátek zdarma
„Vracíme se do starých časů, obnovujeme staré nápisy, původní výmalbu a dlažbu, chceme znovu probourat zazděné dveře vedoucí k perónům. Vyrábějí se repliky tří oken, které se budou dávat zpátky, opravuje se střecha, do které teklo a vyhnily trámy. Uvnitř pak bude také malá výstavka, díky níž se třeba lidé dozvědí, že v čekárně třetí třídy nebyly dveře ani kamna, v čekárně druhé třídy už ale bylo obojí,“ uvedl Šimůnek.
Nejvyšším cílem spolku je obnova trati do Heřmanic, nejspíš s muzeálním provozem.
„Bylo by samozřejmě skvělé obnovit provoz až do Žitavy, tak, jak to bylo dříve. Problémem je ale území Polska, kde jsou pozemky pod původní tratí dávno rozparcelovány a z velké části zastavěny, takže trať by musela vést mimo centrum Bogatyně někde v úseku mezi dolem a státní hranicí. To je ale už spíš sen než cíl,“ zasnil se Novák.


description: Policie prověřuje případ úmrtí pětašedesátileté ženy. Měla rakovinu plic v posledním stadiu, zbývalo jí pár dní života a její rodina si přála, aby zemřela doma. Tam ji převážela dopravní služba Krajské nemocnice Liberec. Jenže v láhvi v sanitce došla směs obohacená kyslíkem.

title: V sanitce došel kyslík při převozu umírající, rodina žádá vyšetřování


description: Letáky jak se chovat, oddělené vstupy i samostatné náměstí a osobní prohlídky třeba až do trenek. Taková opatření chystá Liberec pro obávané fanoušky řeckého klubu PAOK Soluň, s nímž se 29. září střetne liberecký Slovan v druhém kole Evropské ligy.

title: Liberec pro chuligány ze Soluně chystá vlastní náměstí i přísné prohlídky

maintext:
„Do Řecka jsme už poslali letáky s informacemi, co u nás fanoušci mohou dělat a co dělat nesmí. Doplnili jsme je mapou se stadionem, bezpečnou zónou a parkovacími místy pro autobusy,“ uvádí David Pastva, vedoucí odboru cestovního ruchu a sportu na liberecké radnici.
„Uvažujeme o tom, že by řečtí fanoušci měli svůj vlastní vstup ke stadionu z Londýnské ulice. Fanoušci Slovanu by na stadion přicházeli pokladnami ve směru od Pavlovic,“ dodává.
Město nabídne před zápasem příznivcům PAOK bezpečnou zónu na Papírovém náměstí. Pro parkování autobusů s Řeky vyhradí tři ulice - třídu 1. máje, Sokolskou a Winterovu ulici. Vejde se jich tam padesát.
„Do Řecka jsme zatím prodali dvanáct set vstupenek a prodáme jich ještě dalších čtyři sta,“ říká mluvčí Slovanu Lukáš Váňa. „Pro fanoušky Soluně jsme uvolnili Západní tribunu s kapacitou tři tisíce diváků. Na požadavek policie tam necháme osm set míst volných jako nárazníkovou zónu mezi našimi fanoušky a fanoušky PAOK,“ vypočítává.
Dva tisíce chuligánů nepřijede, uklidňuje Váňa
Nejdivočejší chuligáni Soluně házejí na fanoušky nenáviděných klubů Molotovovy koktejly, ohně zakládají také v okolí fotbalových stadionů. Při zápase s Olympiakos Pireus v řecké lize se ocitla tribuna na stadionu PAOK v plamenech. Chuligáni ze Soluně tak odpověděli na vyloučení útočníka PAOK Róberta Maka.
Při utkání s AEK Atény zase zranili soluňští rowdies brankáře soupeře na hlavě světlicí. Postarali se rovněž o jeden ze smutných výtržnických rekordů třetího tisíciletí - při derby s Aris Soluň vytrhali 1867 sedadel a metali je na hřiště.
„Neočekáváme ale, že do Liberce přijedou dva tisíce řeckých chuligánů,“ tvrdí Váňa. „Dorazí dva tisíce fanoušků, mezi nimiž mohou být i chuligáni. Zájem o vstupenky je nejenom v Řecku, ale také mezi Řeky v Česku, Německu a Polsku,“ argumentuje.
Váňa se neobává, že by se tribuna mohla rozhořet tak jako v Soluni na zápase s Pireem.
„Osobní kontroly, kterými chceme zabránit propašování pyrotechniky na stadion, děláme důkladně. Když je to nutné, svlékáme fanoušky až do trenýrek,“ upozorňuje Váňa. „Pokud by se přesto tribuně objevily ohně, dokážeme ji celou rychle zalít vodou,“ dodává.
Na pořádek dohlédnou stovky policistů
Liberec obsadí v den utkání stovky policistů. Jako posily dorazí těžkooděnci z Ústeckého, Středočeského a Pardubického kraje.
„Nasadíme více než dvacetičlenný antikonfliktní tým. Využijeme také třináct tlumočníků do řečtiny,“ uvedla krajská policejní mluvčí Vlasta Suchánková. S fanoušky Soluně přicestuje do Liberce dvacet řeckých stewardů.
Radnice a policie chtějí řeckým fanoušků zabránit, aby se opíjeli v ulicích města. Jediným veřejným prostranstvím, kde nebude alkohol zakázaný, se proto stane právě bezpečná zóna na Papírovém náměstí. Policisté odtud doprovodí fanoušky Soluně na stadion.
„Násilím ale samozřejmě nikoho v bezpečné zóně držet nemůžeme,“ podotýká Suchánková.
Soluň již odehrála první zápas skupiny Evropské ligy v italské Florencii. Utkání se obešlo bez výtržností fanoušků.
V Liberci si po zprávách o špatné pověsti fanoušků PAOK řada rodičů rozmýšlí, jestli vzít na zápas děti.
„Jsem si jistý, že v rodinném sektoru CH na Severní tribuně se jim nic nestane. Je na opačné straně stadionu než Západní tribuna, vyhrazená pro Řeky,“ říká k tomu Váňa.


description: Ve volné přírodě byl vyhuben už na přelomu 60. a 70. let minulého století. Přežil jen v lidské péči. Poslední divoký kůň - kůň Převalského, má být nově k vidění i v liberecké zoologické zahradě. Nahradit má ve výběhu pižmoně. Tato severská zvířata chce zoo zatím zapůjčit do jiné zahrady.

title: Pižmoně má v Liberci vystřídat poslední divoký kůň, v přírodě vyhubený

maintext:
Impulsem pro výměnu zvířat byl fakt, že zoo nemohla sehnat žádné nové pižmoně. „Tahle zvířata prostě v zahradách nejsou. Dokonce jsme jednu chvíli uvažovali i o tom, že je odchytíme přímo ve volné přírodě v Grónsku.
Ale to nevyšlo. A protože jsou velmi sociální, je nesmysl chovat jen jednoho samce, který nám tu zůstal. Sice jsme k němu dostali nedávno i samici, ale jejich soužití stejně moc nefunguje,“ uvedl Luboš Melichar, hlavní zoolog liberecké zahrady důvod, proč se rozhodli dát pižmoně pryč.
„Přemýšleli jsme, pro koho jiného by mohl výběh posloužit a nakonec se do užšího výběru dostali zubři a koně Převalského. A zvítězili koně,“ zmínil zoolog.
Do Liberce by mohla ze začátku přijít čtyři zvířata. Jeden hřebec a tři klisny. V plemenné knize je dnes uvedeno dva tisíce těchto zvířat, některá ale patří do linie ovlivněné mongolským koníkem. Ta chová například pražská zoo.
Zahrada musí upravit výběh
Liberecká by chtěla začít s chovem koně, který patří do takzvané čisté linie, prosté vlivu mongolského koníka. Těch by mělo být na světě posledních sto kusů. Kobyly mají přislíbené z norimberské zoo, sehnat hřebce bude trochu těžší.
„Chtěli jsme ho dovézt z Ameriky, ale ani tam hřebci nejsou. Možná ho nakonec získáme z Ukrajiny, ještě to však není jisté,“ podotkl Melichar.
Aby ale mohla zvířata v Liberci najít nový domov, musí zahrada upravit výběh po pižmoních. Spojit ho chce se sousedními expozicemi. Na úpravu padne několik set tisíc korun.
„Úplně hotové to chceme mít do jara, ale je možné, že to stihneme už na podzim. Použijeme na to investiční peníze, které nám letos poskytlo město. Dalo nám celkem jeden a půl milionu korun,“ prozradil ředitel liberecké zoo David Nejedlo.


description: Kostely, galerii, muzeum, ale i podzemí si mohou lidé v Liberci prohlédnout v sobotu zcela zdarma. Nově se do akce Dny evropského dědictví zapojí také Vratislavice. Zájemci tam mohou navštívit zauhlovací a vodárenskou věž nebo si projít kostel Nejsvětější Trojice.

title: Vysílač Ještěd ukáže poprvé strojovnu, protiletecký kryt rozsvítí Napětí


description: Vítězství ve volbách, obhájení postu hejtmana a minimálně stejný počet křesel v zastupitelstvu jako před čtyřmi lety. To jsou cíle Starostů pro Liberecký kraj v čele se současným hejtmanem Martinem Půtou více než měsíc před startem krajských voleb.

title: Starostové chtějí vyhrát, podpořit hasiče a posílit policii u hranic


description: Student Technické univerzity v Liberci sestrojil s využitím 3D tisku umělou ruku, která hýbe prsty. Její výroba může být mnohem levnější než podobné zahraniční protézy.

title: Student sestrojil bionickou ruku. Náklady jsou nižší než u profivýrobců


description: O tom, že umělecká díla neukrývají v Liberci a Jablonci nad Nisou pouze místní galerie, ale že je možné na ně narazit i cestou na nákup, na úřad či při návratu do bytu na panelovém sídlišti, se snaží obyvatele těchto měst přesvědčit Spolek za estetiku veřejného prostoru.

title: Za socialismu se umění v ulicích měst dařilo lépe, říká spolek nadšenců

maintext:
Jeho prozatím tři mladí členové mapují na svém webu sochy a plastiky, které stojí, a někdy hodně zanedbané, v ulicích jako pozůstatek takzvaného čtyřprocentního zákona. Ten až do roku 1991 říkal, že při každé státní stavbě musí jedno až čtyři procenta z jejího rozpočtu směřovat na uměleckou výzdobu.
Spolek založený počátkem letošního roku vyfotil a opatřil souřadnicemi GPS desítky těchto vetřelců a volavek, jak se těmto pouličním výtvorům také říká. Kde to šlo, dohledal též jejich autora a datum vzniku díla.
MF DNES si po e-mailu povídala se všemi členy spolku – třicetiletým technologem a předsedou správní rady kulturního fondu Statutárního města Liberec Jindřichem Gubišem, dvaadvacetiletým streetartovým umělcem Michaelem Mádlem a stejně starou studentkou české filologie na liberecké Technické univerzitě Kristýnou Markovou.
Jak takové pátrání po vetřelcích a volavkách vypadá? Objevujete je sami při toulkách ulicemi měst, nebo si na pomoc berete někoho či něco?
Marková: Některá díla jsou notoricky známá, ta byla součástí naší galerie jako první. Na spoustu plastik, na první pohled běžnému Liberečanovi skrytých, nás upozornili naši přátelé. Hodně nám pomohla i literatura a dobové fotografie. V některých případech nám v pátrání dopomohli i samotní autoři.
Když nějaké dílo objevíte, vyfotíte ho. Co následuje dál, hlavně když před vámi stojí například jen kus umělecky zpracovaného kamene bez podpisu jeho stvořitele?
Mádle: Ano, nejdůležitější informací u daného díla je jeho autor. Mnoho děl je opatřeno autorovou signaturou. U ostatních musíme pátrat. Nejproblematičtější bývá rok vzniku a umístění, protože ten si většinou nepamatují ani samotní autoři. Mnoho děl bylo v průběhu let přemístěno a některá beze stopy zmizela. Chceme, aby i o těch zmizelých zde zůstala zmínka a proto jsou součástí naší galerie i díla, která již neexistují.
Žulové Jablko od Oldřicha Plívy. Stojí nedaleko městských lázní v Jablonci.
U jakého díla bylo pátrání nejsložitější?
Gubiš: Do role badatelů nás vsadilo námi oblíbené dílo Bludičky. Byly umístěny v roce 1976 u Základní školy na Františkově a jejich autorem je Karel Wünsch. Někdy po roce 2000 zmizely přes noc neznámo kam a nám bylo líto, že o nich nikde není ani zmínka, proto jsme se spojili s autorem, pátrali v archivech, kde jsou umístěny školní kroniky, a chtěli jsme získat alespoň fotku zmíněného díla. Nakonec se nám podařilo získat fotografii papírového modelu z roku 1975 a pár fragmentů, na nichž je pokaždé zachycena některá z částí prostorově rozsáhlé instalace.
Vetřelce a volavky lidé dlouhá léta míjeli bez povšimnutí, ani radnice měst se o ně příliš nezajímaly. Před časem je ve stejnojmenné knize znovuobjevil umělec Pavel Karous. V jakém technickém stavu dnes jsou?
Mádle: Obecně je o veřejný prostor špatně postaráno a o umění v něm to platí dvojnásob. Příkladem za všechny je nádherný Květ od Štefana Nejeschleby, který byl ještě začátkem léta ukrytý v křoví na libereckém Šaldově náměstí. Až na náš popud se město o dílo postaralo. Gubiš: Nejdůležitějším bodem naší iniciativy je popularizace umění ve veřejném prostoru. S tím souvisí i ochrana těchto uměleckých děl, jelikož mnoho jich mizí nejen kvůli zlodějům, ale jsou i odstraňovány kvůli neznalosti a nepochopení historického kontextu.
Socha s názvem Děti od neznámého autora, která je v areálu ZŠ Kaplického v libereckém Doubí.
Přesto se zdá, že Liberec i Jablonec jsou města zasvěcená těmto sochám a plastikám...
Gubiš: Koncentrace umění v Liberci a Jablonci je značná a vděčíme za to hlavně zmíněnému čtyřprocentnímu zákonu. Několik velice kvalitních děl je pozůstatkem výstavy Socha a město, která se konala v Liberci v roce 1969. Paradoxně nejméně děl vzniklo v době, která se označuje jako svobodná, tedy po sametové revoluci. Některá díla vznikající v současnosti, jsou hodnocena rozporuplně. Přispívá tomu i fakt, že o umisťování děl do veřejného prostoru ne vždy rozhodují odborníci.
Vy jste nedávno vydali papírovou mapku několika liberecký děl, kterou mohou lidé najít v několika místních klubech a hospodách. Co v ní je?
Marková: Papírová mapka je tím, čemu my říkáme popularizace umění. Neobsahuje všechna díla, jen ta, která jsou podle nás nejzajímavější a domníváme se, že by mohla zaujmout. Plnohodnotnou galerií je ta naše internetová na adrese www.spoleksevp.cz. Naším prvním cílem bylo zmapovat Liberec a Jablonec nad Nisou, to se nám z velké části povedlo, teď chceme pokračovat i v jiných městech našeho kraje.
A další plány?
Mádle: V prvé řadě budeme rozšiřovat naši webovou galerii. Webová mapa na platformě googlemaps je již k dispozici a je součástí naší galerie Možná uděláme kompletní tištěnou mapu Liberce, ale to se nechte překvapit.
Vaši vrstevníci ve svém volném čase často provozují hodně odlišné aktivity, než je ta vaše. Proč jste se rozhodli zajímat se právě o vetřelce a volavky a založit váš spolek?
Gubiš: Spojoval nás zájem o umění a zároveň nás rozčiloval stav veřejného prostoru ve městě. Chápeme estetiku veřejného prostoru komplexně a nejde nám pouze o umění, ale jde například i o to, že veřejný prostor je degradován na výlohu pro umístění reklamy a to nepřispívá jeho kráse. Domníváme se, že jako oficiální spolek nás budou ti, kteří o stavu veřejného prostoru rozhodují, brát trochu více vážně.


description: Pod krycím jménem Letec si založila státní bezpečnost spis na Stanislava Mackovíka. Současného komunistického poslance a lídra, který vede stranu do voleb v Libereckém kraji, prověřovali „estébáci“ v roce 1987.

title: Komunistického poslance Mackovíka sledovala STB. Moc často byl na letišti


description: Řidiči směřující po silnici I/35 směrem od Turnova do Liberce musí po následujících několik měsíců počítat se zdržením a dopravními komplikacemi. Na vytíženém úseku silnice od Hodkovic nad Mohelkou do krajského města totiž probíhá výměna svodidel.

title: Na silnici z Liberce do Prahy mění svodidla. Řidiče trápí kolony

maintext:
„Normálně jezdím autem do práce přibližně sedmnáct až dvacet minut. Teď mi cesta do Liberce zabrala asi dvakrát tolik času, jelikož doprava byla v některých částech silnice svedena do jednoho pruhu a tvořily se tady kolony,“ uvedl Tomáš Pánek, který do krajské metropole dojíždí z Turnova.
Podobnou zkušenost měla i Věra Peterková ze stejného města. „Musím teď vstávat o půl hodiny dříve, abych stihla být včas v práci. Nevím, proč výměnu svodidel nedělali v létě, jelikož od září se provoz zvýšil kvůli tomu, že začal školní rok,“ uvedla řidička.
Práce potrvají sedm měsíců
Podle Ředitelství silnic a dálnic ČR (ŘSD) práce na silnici potrvají sedm měsíců. „Nepočítá se v to přerušení prací v zimním období. Předpokládaný termín dokončení stavby je 31. července příštího roku,“ uvedla mluvčí ŘSD Nina Ledvinová.
Výměna a doplňování svodidel má podle ní za cíl zvýšit bezpečnost provozu. „A to ve smyslu zmírnění následků případných dopravních nehod na silnici,“ dodala mluvčí.
Další částečné uzavírky na silnici budou podle ŘSD vypadat tak, že na každém z obou jízdních pásů budou vyznačené dva zúžené jízdní pruhy. „Z nich vnitřní, konkrétně levý jízdní pruh bude mít šířku pouze dva metry,“ konstatovala Ledvinová.
Policie neměla minulý týden v zúženém úseku silnice hlášena žádnou dopravní nehodu. „Jedna nehoda se ale stala na sjezdu u Rádelského mlýna a druhá na sjezdu na Dlouhý Most,“ sdělila policejní mluvčí Vladimíra Šrýtrová.


description: Polovina Liberce nebo tři Jičíny. Tolik lidí prošlo letos pokladnami nového turnovského akvaparku. Vykoupalo se jich tam přes padesát tisíc, o což se zasloužilo teplé slunečné září.

title: Turnovský akvapark se chytil. Koupalo se v něm padesát tisíc lidí


description: Soud propustil z vazby anarchistu Martina Ignačáka obžalovaného z přípravy útoku zápalnými lahvemi na vlak převážející vojenský materiál, za což mu hrozí až 20 let nebo výjimečný trest vězení. Ve vazební cele byl přes rok a čtvrt.

title: Anarchista Ignačák byl po roce


description: Policisté obvinili pětici mladíků kvůli tomu, že v Praze posprejovali kavárny a obchody zapojené do kampaně Hate Free nacistickými symboly a výhrůžnými nápisy. Za poškození cizí věci a projev sympatií k hnutí směřujícímu k potlačení práv a svobod člověka jim hrozí až tříletý trest vězení. Vandalové kromě provozoven pomalovali také vestibul metra na Karlově náměstí. ČTK o tom v pondělí informoval policejní mluvčí Tomáš Hulan.

title: Policisté obvinili pět lidí kvůli


description: Má džíny a hipsterskou kšiltovku. Píše na notebooku. Vedle něj děvče s iPhonem. Je to Vladimir Iljič Lenin s doprovodem. Na předvolebních plakátech Komunistické strany Ruské federace má speciální úkol – nikoliv svrhnout buržoazii a líné intelektuály, ale přesvědčit mladou ruskou generaci, že v neděli má v parlamentních volbách dát svůj hlas komunismu, který je navýsost aktuální a sexy k tomu.

title: Komunistům v ruských volbách pomáhají Leninovy džíny


description: Američtí výsadkáři spolu s českými kolegy trénují obsazení letiště. Prostory pro největší letošní společné cvičení jim poskytlo Letiště Ralsko-Hradčany v bývalém vojenském prostoru Ralsko. Na letiště, které je podle scénáře vojenského cvičení v rukou nepřítele, seskočily z nízkoletícího letadla desítky mužů. Na zemi byli výsadkáři i s několika kilogramů těžkými batohy za několik desítek sekund.

title: Na zemi za několik desítek sekund.


description: Britského velvyslance v Saúdské Arábii Simona Collise zaplavila na sociálních sítích vlna gratulací. Převážná většina z nich pochází od uživatelů z muslimského světa. Collis totiž konvertoval k islámu a jako první vysoce postavený diplomat absolvoval posvátnou pouť do Mekky.

title: Britský velvyslanec před lety tajně konvertoval k islámu. Teď vyvolal pozdvižení poutí do Mekky

maintext:
Spekulace nejprve vyvolal fotkou, na které s manželkou pózuje v tradičním bílém rouchu příslušejícím poutníkům do Mekky. Na sociální síti Twitter pak arabsky potvrdil svoje konání. „Bůh vám žehnej. Přestoupil jsem k islámu po 30 letech života v muslimských společnostech a před svatbou s mou manželkou Hudou,“ napsal diplomat na svůj účet.
أول سفير بريطاني للمملكة يؤدي فريضة الحج بعد اسلامه:سيمون كوليز مع زوجته السيدة هدي في مكة. الحمدلله pic.twitter.com/Gk3323d3ce — فوزية البكر (@fawziah1) 12. září 2016
Fotku ambasadora s ženou pořídila a na Twitteru zveřejnila aktivistka za ženská práva Fawzia Al-Bakrová. „První britský ambasador absolvoval s ženou pouť do Mekky. Díky Bohu,“ uvedla aktivistka.
Podle dostupných informací Collis konvertoval už v roce 2011 těsně před tím, než se oženil se svou arabskou manželkou. Věděli o tom pouze někteří jeho kolegové, ale nebyla to informace určená pro veřejnost.
Britské ministerstvo zahraničí situaci odmítlo komentovat s tím, že náboženské vyznání je soukromá věc každého diplomata. I samotný Collis odmítl veřejně hovořit o své víře.
@fms144 Thanks for your interest but I won't be doing interviews — Simon Collis (@HMASimonCollis) 13. září 2016
Collis je sice prvním diplomatem, který absolvoval pouť, ale podle britského The Telegraph jeho konvertování není úplně ojedinělé. V minulosti se podle Britů objevily i další případy, kdy velvyslanci přestoupili na muslimskou víru.
V rámci diplomatického světa je podle dostupných informací znám alespoň jeden případ. Bývalý německý velvyslanec v Alžírsku a Maroku a vysoce postavený činitel NATO Wilfried Hofmann konvertoval k sunnitskému islámu, přijal jméno Murad a stal se významným obhájcem islámu a jeho místa v západním světě.
Simon Collis se stal velvyslancem v Saúdské Arábii v minulém roce po dlouhé diplomatické kariéře v jiných zemích Blízkého východu. Svou diplomatickou kariéru započal v Kataru v roce 2005, kde působil dva roky, poté, co strávil dlouhá léta na různých nižších pozicích v dalších zemích v regionu. Nejvýrazněji se do mezinárodního povědomí zapsal v Sýrii, kde byl ambasadorem mezi roky 2007 a 2012. Proslul tvrdou kritikou adresovanou Asadovu režimu poté, co neúměrně zakročil proti občanům demonstrujícím za demokratizaci země. Před tím, než odjel do Saúdské Arábie, ještě dva roky zastával post britského velvyslance v Iráku.
Pouť do Mekky je jedna z náležitostí, které musí za svůj život vykonat alespoň jednou každý muslim. Collis tak byl jedním z téměř dvou milionů poutníků, kteří letos posvátnou povinnost naplnili.


description: Američtí Indiáni již od dubna protestují proti ropovodu Dakota Acess, který představuje riziko pro jejich rezervaci a posvátná místa. Tento měsíc se ale zdá, že tentokrát mají domorodí Američané nad „bílým mužem“ navrch. Americká vláda budování pod náporem protestů pozastavila.

title: Indiáni protestují proti ropovodu. Změnili taktiku a nad ‚bílým mužem‘ mají navrch

maintext:
Dakota Acess je ropovod, kerý má propojovat Severní Dakotu s Illinois. Náklady na výstavbu se odhadují v přepočtu na více než 90 miliard korun.
Předmětem sporu je území, kterým ropovod vede. Podle smluv, které mají indiánské kmeny s federální vládou USA, mají Indiáni zaručené území a zdroje vody, na které americká vláda nemá bez jejich souhlasu nárok.
Zamýšlený ropovod sice indiánské území obchází, ale domorodí Američané se obávají, že od jejich území není dostatečně daleko. V případě havárie by například zdroje vody dakotských Indiánů byly otráveny a jejich posvátná území by podle nich byla nenávratně zničena.
Jde tak o porušení smluv, které mají s americkou vládou, argumentují protestující. Ti, z velké části na koních, se v srpnu shromáždili poblíž území, kde má být stavba zahájena a kde mnozí protestují již od dubna.
„Ropovod má vést pod řekou, 400 metrů od hrobu mého syna, hrobu mého otce a také tety, kterou jsem pochovala minulý týden,“ řekla Guardianu Ladorna Allardová, kerá patří k národu Siuxů Stojícího kamene (Standing Rock Sioux nation), jenž má rezervaci poblíž zamýšlené trasy. „Vodu budeme bránit svými životy,“ dodala.
Řeka Missouri je hlavním zdrojem pitné vody a zdrojem ryb pro kmeny v rezervaci, doplnil Doug Crow Ghost (Vraní duch), jeden z mluvčích Siuxů Stojícího kamene, který protestuje již od dubna.
Siuxové ale nejsou jediní, kteří protestují. Do odporu proti ropovodu se zapojili i Čejenové a představitelé dalších 200 indiánských kmenů
Our Native American brothers and sisters & environmental justice advocates have transformed #NoDAPL into a movement. https://t.co/wpWtfvDpCL


description: Nejen sportovci na paralympiádě dávají zdravým lidem možnost poznat jejich pohled na svět. Brazilský fotograf Joao Maia má sice zrakové postižení, jeho snímky ale již stihly oblétnout svět a jeho příběh symbolizuje ducha paralympiády. Je to první nevidomý fotograf paralympijských her.

title: Oči nosím ve svém srdci, říká první nevidomý fotograf na paralympiádě v Riu

maintext:
Jednačtyřicetiletý Joao Maia před třinácti lety oslepl po zánětu uveálního traktu. Byla to pro něj velká rána, protože od dětství miloval fotografování a bál se, že se bude muset vzdát svého koníčku. Dnes je sice schopen pouze rozeznávat prostředí na vzdálenost jednoho metru, našel ale způsob, jak své postižení překonat. „Můj život je velká olejomalba,“ říká.
Joao Maia je první nevidomý fotograf na paralympiádě
Dál dělá to, co ho baví. Maia v současnosti pracuje jako fotograf na paralympiádě v Rio de Janeiru a jeho fotografie jsou, co do výpovědní hodnoty, srovnatelné s těmi od zdravých profesionálů.
Při práci se ptá lidí, kteří jsou poblíž, aby mu popsali atmosféru místa, jak vypadá atlet a jakou barvu má jeho dres.
„To, na čem mi záleží, je kontrast barev. Barvy a zvuky mi udávají směr,“ říká Maio.
Maia doprovází i dvojice asistentů, kteří mu pomáhají v orientaci po stadionech. „Když jsou blízko, zaposlouchám se do tlukotu srdce atletů a zvuku jejich kroků. Tehdy jsem připravený fotit. Ale větší vzdálenosti a příliš mnoho zvuků jsou pro mě složité,“ přiznal fotograf serveru Firstpost.
Jeden ze snímků Joao Maia
Joao Maia nechce jen zaznamenávat momenty jako ostatní fotografové. Dle vlastních slov chce ukázat, jak člověk se zrakovým postižením vidí svět.
Podobně jako sportovci na paralympiádě, i on reprezentuje lidi s postižením. „Nepotřebujete oči, abyste fotili. Oči nosím ve svém srdci,“ dodává.


description: Řecko odmítlo žádost o azyl ze strany tří tureckých vojáků, kteří uprchli do této země po červencovém neúspěšném pokusu o převrat. Vojáci se ale mohou ještě proti verdiktu odvolat.

title: Řecko odmítlo azyl třem vojákům,


description: V Ostravě-Kunčičkách v pondělí večer narazil osobní vlak do velkého kusu nábytku nastraženého v kolejišti. Jen náhodou souprava vezoucí 50 lidí nevykolejila. Policisté nyní hledají pachatele. Vyzývají svědky, aby kontaktovali vyšetřovatele, uvedla mluvčí moravskoslezské policie Gabriela Holčáková.

title: Vlak se srazil s nastraženým


description: Ekonomická a migrační krize poštvaly lidi proti EU neprávem, říká v rozhovoru pro přílohu Právo a justice LN Jan M. Passer, který dnes skládá slib jako druhý český soudce Tribunálu, druhé nejvyšší soudní instance Evropské unie.

title: Odmítám řeči o bruselském diktátu,

maintext:
LN: Jaké to je, nastupovat na vysokou soudní funkci v Evropské unii v době, kdy budou brzy zahájeny rozhovory o brexitu a v řadě zemí posilují strany usilující o vystoupení z EU?
Vlastně nikdo vážně nepočítal s tím, že se Britové rozhodnou pro vystoupení. Ale i když k této situaci došlo, Unie z ní může vyjít posílena. Je třeba se zamýšlet nad příčinami, které vedly Brity k jejich rozhodnutí, a referendum vzít jako příležitost k sebereflexi a jako výzvu, že některé věci by se měly dělat jinak.
LN: Reakce EU se přitom zdá být opačná a vypadá to, že Britům nechce nechat nic zadarmo.
Prvním reakcím bych nepřikládal větší význam. Když se opařím horkou vodou, tak má bezprostřední reakce také bude velmi emotivní. Šance poučit se z brexitu zatím nebyla zahozena a i ve vztahu k úpravě budoucích vztahů věřím, že převládnou racionální hlasy nad prvoplánovou snahou „oplatit“ britským voličům jejich rozhodnutí. Ostatně Česko nepozoruje situaci zvenčí, Unie jsme i my, a musíme se proto zasadit o rozumné řešení důsledků brexitu.
LN: A máte pocit, že je Česko vůči EU konstruktivní?
Z nových zemí se mi vždy líbil přístup Poláků, kteří dokázali tvrdě hájit své zájmy, ale současně nezpochybňovali samotnou podstatu svého členství a Unie. Významná část českého politického spektra naopak od určité doby začala zpochybňovat kooperaci, aniž by zároveň nabídla věrohodnou alternativu a efektivně prosadila naše zájmy.
Často se objevuje myšlenka, že Unie „nám napsala zákony“. Nemám podobný přístup rád, já se k odpovědnosti za právo plně hlásím, protože je přijali zástupci, na jejichž volbě jsem se podílel. Na evropské úrovni máme možnost ovlivnit podobu všech regulací podstatně efektivněji a s větší váhou, než kdybychom byli vně Unie. Naprosto tedy odmítám řeči o „bruselském diktátu“.
LN: Jaké je pak naše místo v EU?
Česko má ohromný potenciál. Uvnitř naší kotliny oddělené pohraničními horami od okolního světa jsme často zahledění sami do sebe a do našich mnohdy malicherných problémů, ale ve srovnání s mnoha evropskými zeměmi tu věci v zásadě dobře fungují – úřady, zdravotnictví, veřejná doprava, služby... Na jedné straně jsme celkem rovnostářská země, ale na druhé straně s vysokou úrovní sociálního smíru. Vůbec se nemáme za co stydět.
LN: Máte pocit, že se česká společnost obrací proti samotné podstatě evropské integrace?
Její nezanedbatelná část, vyjadřující se ústy svých zvolených či o zvolení usilujících zástupců, ano. Je to škoda.


description: Uprchlický tábor na řeckém ostrově Lesbos zachvátil v pondělí večer mohutný požár, který vypukl po nových ostrých střetech mezi uprchlíky. Tisíce se jich rozprchly po ostrově, informovaly místní úřady. V areálu bývalého vojenského tábora zasahují desítky hasičů.

title: Uprchlický tábor na Lesbu hoří, běženci se po ostrově rozutekli

maintext:
V táboře Moria, kde bylo přes 4000 uprchlíků, vypukly odpoledne šarvátky mezi jednotlivými národnostmi poté, co se rozšířila fáma, že řecká policie bude hromadně vracet uprchlíky do Turecka.
Nejprve se asi 300 běženců vydalo na protestní pochod do správního střediska Mytilini, ale pořádkové síly je zahnaly zpět. Následně propukly nepokoje přímo v táboře: kulminovalo napětí mezi občany různých zemí, mezi nimiž roste nevraživost podle toho, o kom se soudí, že má větší šanci dostat azyl v Evropě či že mu naopak hrozí návrat do Turecka. Na několika místech v areálu byl pak založen požár, který přiměl migranty opustit nouzové příbytky a prchnout do okolí.
Už dopoledne uspořádali další z opakujících se demonstrací i místní obyvatelé, kteří jsou stále roztrpčenější přítomností uprchlíků na ostrově. Policie demonstrantům zabránila přiblížit se k táboru. Napětí v davu podle řeckých médií vyvolaly potyčky iniciované pravicovými extremisty.


description: Politická korektnost není v rozumné míře žádné zlo. Je to v podstatě slušné chování tak nějak naroubované na moderní (či postmoderní – jak je libo) společenské trendy, ke kterým patří snaha odměňovat ženy podobně jako muže, snaha o vyšší či rovnocenné zastoupení žen v politice, větší multikulturalismus (ať jsme ho chtěli, či ne, různorodé etnické a náboženské menšiny mezi námi žijí a žít budou), lepší zacházení s dlouhodobě nemocnými a postiženými apod.

title: MACHÁČEK: Terorismus a

maintext:
Jsem rád, že se už dávno neříká tělesně postiženým invalida, jsem rád, že se už ani u nás dávno netoleruje obtěžování žen na pracovišti ani pozorování jejich výstřihu a spoustu dalších věcí.
Potíž je přepjatá či přehnaná politická korektnost, jako ostatně cokoli přepjatého a přehnaného.
Vysloveně nebezpečné a škodlivé potom je, když zdánlivě neutrální umělá mluva vede k tomu, že se něco špatně a nelogicky pojmenovává, nenazývá se pravým jménem, nebo se o tom dokonce lže.
Vezměme si víkendové útoky ve Spojených státech. První zprávy CNN i BBC, stejně jako citace různých policejních mluvčích a starostů, říkají:„Nevíme, jestli to souvisí s terorismem, nebo je to akt jedince.“ Co je to za nesmysl? Když někde vybouchne bomba nastražená v papiňáku a druhá se najde opodál, je přece hned jasné, že to JE terorismus. Vždycky se tomu tak říkalo, i když jedinec unesl letadlo nebo ho vyhodil do povětří. I když to udělá psychicky nemocný člověk – pořád je to přece terorismus.
Ve skutečnosti jde o strach z toho, že by snad někdo mohl říct, že to souvisí s fundamentalismem nebo s islamismem, tak se řekne rovnou, že není ještě jasné, jestli to souvisí s terorismem.
Za pár hodin se řekne, že to terorismus byl, ale hlavní je, že není jasné, jestli byl pachatel napojen na nějakou síť, za dalších pár hodin už policie prošetřuje tu síť apod.
Podobné je to s Islámským státem. Islámský stát jde porazit, ale do určité míry je Islámský stát ideologie, stejně jako je vůči západní civilizaci nepřátelská radikální islamistická ideologie a fundamentalismus. Terorismus je jenom zbraň. Během druhé světové války – například – se nevedla válka s tanky nebo samopaly, ale s nacismem a hitlerismem, který byl nejen agresivní a expanzivní, ale na základě své ideologie také vražedný a genocidní.
Představa, že ochráním mírumilovné muslimy a spoluobčany tím, že nebudu říkat islamismus nebo islámský fundamentalismus, je úplně scestná. Místo toho se říká terorismus, ale dalším stadiem bude, že se nebude říkat ani terorismus – do té doby, „než se vše řádně vyšetří“.
Leckdo v USA přepjatou politickou korektnost a znásilnění mluvy bezpohlavním jazykem akceptuje jen proto, že musí nebo že má strach. Jenomže to, že se tak děje, jenom nahání další voliče Trumpovi, protože budou svou frustraci bohužel někde ventilovat. Třeba volebním lístkem. I když byl možná něčí snahou opak.
Autor je předsedou správní rady IPPS - Institut pro politiku a společnost.


description: Česká mládež ve srovnání s rokem 2011 méně kouří, pije alkohol a užívá drogy. Vyplynulo to z výsledků Evropské školní studie o alkoholu a jiných drogách (ESPAD), které byly zveřejněny na úterní tiskové konferenci. Obdobný trend jako v Česku byl patrný i v jiných evropských zemích. Zkušenosti šestnáctiletých v Česku ve většině ukazatelů zůstávají nad evropským průměrem.

title: Mladí Češi méně pijí a kouří. Přesto

maintext:
Projekt ESPAD je největší celoevropskou studií zaměřenou na zjištění rozsahu užívání legálních a nelegálních návykových látek u šestnáctiletých studentů. Koná se ve čtyřletých intervalech od roku 1995. Naposledy se ho zúčastnilo 35 zemí. V českém vzorku byly asi dvě stovky základních a středních škol z celé země. Dotazníky vyplnilo přes 2700 šestnáctiletých žáků 9. tříd ZŠ a 1. ročníků SŠ.
Zhruba na polovinu se v této věkové skupině snížil podíl silných kuřáků, kteří vykouří více než půl krabičky denně. V roce 2011 jich byla 8,2 procenta, loni 4,5 procenta. „Vzhledem k tomu, že kouření je nejrizikovější faktor z hlediska dopadů na zdraví, tak z toho máme radost,“ řekl národní koordinátor studie Ladislav Csémy.
Podíl dospívajících, kteří často pijí pět a více sklenic alkoholu při jedné příležitosti, se snížil z pětiny na 12,1 procenta. „Zůstává ale skutečností, že mezi českými adolescenty je neobyčejně nízké procento abstinujících, neboť 96 procent šestnáctiletých už pilo alkohol,“ doplnil Csémy.
Zatímco u alkoholu a tabáku je zlom patrný až v posledních čtyřech letech, v případě konzumace nelegálních drog trvá delší dobu. Nejčastěji užívané jsou konopné látky, s nimiž měla někdy v životě zkušenost více než třetina respondentů.
Navzdory pozitivnímu trendu se postavení České republiky v těchto ukazatelích v Evropě příliš nezměnilo. „Pokud jde o zkušenosti s konopnými drogami, tak jsme stále jednoznačně první v pořadí evropských zemí, které se té studie účastnily. Pokud jde o kouření a užívání alkoholu, tak tam jsme také výrazně výš než evropský průměr,“ řekl Csémy.
Rychlost poklesu užívání návykových látek mezi českou mládeží autory studie překvapila natolik, že letos provedli ověřovací studii na novém vzorku šestnáctiletých. Tyto trendy potvrdila.
Změna životního stylu mladých
Zatím podle Csémyho neexistuje jednoznačné vysvětlení, proč se to stalo. Může to souviset mimo jiné se změnou životního stylu a přesunem mladých lidí do virtuálního světa sociálních sítí. „Tráví mnohem méně času při skutečném kontaktu s vrstevníky ve volném čase. Z hlediska image je možná důležitější, jaký má telefon a zda má přístup k síti, než jestli má v kapse marlbora,“ poznamenal Csémy.
Tato studie se poprvé věnovala také fenoménům souvisejícím se závislostí na internetu. Asi desetina studentů uvedla, že v posledním roce hrála hry o peníze. Více než dvě pětiny studentů tráví ve všední den více než čtyři hodiny na internetu. Odborníci podle Csémyho zatím nevědí, jaké mohou z dlouhodobého pohledu být důsledky nadměrné konzumace internetu.
Národní protidrogový koordinátor Jindřich Vobořil varoval před tím, že jednu závislost může nahradit jiná. „Narůstá počet dětí, kteří hrají o peníze. Hraní na internetu je téma, které podle mě za deset let budeme řešit mnohem více než nelegální drogy,“ dodal.


description: Francouzská režisérka a scenáristka Claire Denisová bude dalším hostem v sérii filmových lekcí edukativního projektu Cinergy v Praze. Její veřejná přednáška se uskuteční 29. září od 16:00 v Kině 35 Francouzského institutu. Speciální projekce jejího posledního filmu Parchanti spí dobře, kterou režisérka osobně uvede, bude tamtéž následovat 30. září od 19:00.

title: Režisérka Claire Denis povede v Praze master class a představí svůj thriller Parchanti spí dobře


description: Absolventi Ateliéru designu nábytku a interiéru Vysoké školy uměleckoprůmyslové v Praze, kteří studovali u Jiřího Pelcla, představují své práce na výstavě ve školní galerii. Výstava Dialog - Jiří Pelcl & absolventi potrvá do 31. října. Mezi 18 vystavujícími jsou dnes známá jména českého designu jako Radim Babák, Jan Plecháč a Henry Wielgus nebo René Šulc.

title: Bývalí studenti designu, které


description: Rakousko by mělo požádat o vstup do visegradské skupiny, kterou tvoří Česko, Slovensko, Polsko a Maďarsko. V rozhovoru, který vyjde v sobotu v deníku Tiroler Tageszeitung, k tomu vyzval šéf opoziční Svobodné strany Rakouska (FPÖ) Heinz Christian Strache. Visegrádská skupina podle něj tvoří v Evropské unii protipól k politice německé kancléřky Angely Merkelové.

title: Šéf rakouské opoziční FPÖ chce, aby jeho země vstoupila do visegradské skupiny


description: Pravicová opozice ve středu ve Francii zveřejnila seznam sedmi kandidátů, kteří zahajují kampaň před listopadovými stranickými primárkami, jež mají rozhodnout o oficiálním prezidentském kandidátovi strany Republikáni. Hlavními favority jsou bývalý prezident Nicolas Sarkozy a expremiér Alain Juppé. Prezidentské volby budou za zhruba osm měsíců.

title: Sarkozy chce být znovu prezident. O post kandidáta pravice se utká s dalšími šesti politiky

maintext:
Dalšími politiky, kteří usilují o nominaci, jsou vesměs bývalí ministři pravicových vlád, včetně expremiéra Françoise Fillona. Je mezi nimi i Nathalie Kosciusková-Morizetová, která opustila Sarkozyho Republikány kvůli údajně stalinistickému vedení strany, nebo Bruno Le Maire.
Předpokládá se, že v primárkách, které se plánují na 20. a 27. listopadu, postoupí do druhého kola Sarkozy a Juppé. Ten podle dosavadních průzkumů má před Sarkozym náskok.
Ať již postoupí kdokoli, bude muset podle analytiků v prvním kole prezidentských voleb tvrdě bojovat nejen s levicovým kandidátem, pokud to nebude dosavadní velmi nepopulární prezident François Hollande, ale hlavně s šéfkou nacionalistů Marine Le Penovou. Minulé volby do europarlamentu a regionální volby totiž ukázaly, že její strana má již tak velký počet voličů, že může vyhrát první kolo prezidentských voleb. V rozhodujícím druhém kole by však byla nejspíš v souboji proti jakémukoli umírněnému kandidátovi poražena, protože by se proti ní spojili voliči tradiční levice i pravice.


description: Pouze jednou do roka, když se sklízí chmel, mohou plzeňští sládci uvařit limitovanou várku ležáku Gambrinus První Chmel. Lahodná hořkost a výrazné chmelové aroma jsou pro něj díky právě čerstvě sklizeným zeleným šišticím chmele typické.

title: SOUTĚŽ: První chmel jen jednou


description: Prašná brána patří k jednomu ze symbolů Prahy. Stojí hned na začátku významné ulice Celetná mezi budovou České národní banky a Obecním domem. O část historického lesku ji ale už víc než desetiletí připravuje poblíž zaparkovaná bílá limuzína lákající na erotický klub. Praha je prý bezradná. Jde totiž „pouze o zaparkované vozidlo“.

title: Roky stojí pod památkou a láká do erotického klubu. Pouze zaparkované auto, tvrdí magistrát


description: Průvod smutečních hostů v pátek ráno doprovodil z budovy parlamentu rakev s tělem Šimona Perese. Bývalý izraelský prezident zemřel ve středu ve věku 93 let a dnes bude pohřben na státním hřbitově na Herzlově vrchu.

title: V Izraeli začal pohřeb Šimona Perese,


description: Nejméně 25 lidí zabil v Pákistánu sebevražedný útočník, který během pátečních modliteb odpálil bombu v mešitě. Další tři desítky lidí utrpěly zranění, někteří jsou v kritickém stavu, uvedly místní úřady v nové bilanci. K útoku se zatím nepřihlásila žádná ozbrojená skupina.

title: Při sebevražedném útoku v pákistánské mešitě zemřelo nejméně 25 lidí. Muž se odpálil uvnitř


description: Relativně poklidná 23. ulice v manhattanské čtvrti Chelsea, kde se v sobotu procházely desítky Newyorčanů užívající si příjemného večera na sklonku léta, se během okamžiku změnila v místo masivních policejních manévrů. Ohlušující exploze, která byla slyšet několik bloků daleko, vyvolala podle svědků paniku a hromadný úprk.

title: Viděli oheň, pak vzduchem létal kov. Lidé měli kousky v těle, líčí svědci explozi v New Yorku

maintext:
„Ze zdi mi spadly obrazy, záclony se vznášely jako při silném poryvu větru,“ řekla agentuře Reuters Neha Jainová, která žije poblíž. „Pak jsme ucítili kouř. Šli jsme dolů zjistit, co se stalo, ale hasiči nás okamžitě poslali zpátky.“
Lidé, kteří byli přímo na ulici, popisují, že po explozi viděli vyšlehnout mohutný oheň, jenž vzápětí zmizel. Vzduchem létaly kousky kovu. „Malé kovové úlomky, sotva dva centimetry, měli lidé v tělech, v obličejích,“ řekl webu New York Daily News Ramon Lopez.
Nejprve prý co nejrychleji utíkal od výbuchu, když ale usoudil, že okamžité nebezpečí pominulo, vrátil se a pomáhal zraněným.
„Byla tam žena, která měla něco v oku. Vzal jsem ji za ruku a ujistil se, že se dostane do sanitky. Řekl jsem jí, že to nic není, ale hodně krvácela,“ popisoval situaci.
Zranění při výbuchu utrpělo 29 lidí, nikdo z nich není podle lékařů v ohrožení života. Devět již bylo po ošetření propuštěno z nemocnice.
O síle exploze svědčí podle amerických médií fakt, že výbuch velmi zřetelně zaznamenali i lidé nacházející se pět i více bloků daleko. Místní obyvatelé se podle televize CNN shodují na tom, že by nastraženou výbušninu čekali spíše na exponovanějším místě New Yorku a ne ve své poklidné rezidenční čtvrti.
Starosta Bill de Blasio označil explozi za záměrný čin, spojení s terorismem se však podle něho neprokázalo.
BREAKING PHOTO! Here is the second device found by a NYSP Sgt. At 27 street and 7 Ave. investigation is ongoing pic.twitter.com/x7o9Rr30I3


description: O víkendu jsem hodně cestoval a opět, jako každý rok si nedalo nevšimnout si začínajícího tradičního podzimního fenoménu – stánky s burčákem podél silnic. Osobně vlastně vůbec nechápu, co donutí řidiče u takového stánku zastavit.

title: SOMELIÉR: Burčák nikdy

maintext:
Občas si také rád burčák dám, spíše na chuť a jen v malém množství, protože jsem si vědom, že práce vinaře v tuto chvíli je skoro na začátku a určitě burčák není produkt, kterým chce zhodnotit svoji celoroční práci a dřinu.
Pojďme se na to podívat ze dvou pohledů. Tím první je „zákonný“ – definice burčáku se vyjadřuje jako „částečně zkvašený mošt révy vinné“, a pod označením burčák se smí prodávat produkt vyrobený pouze z tuzemských hroznů a to v období od 1. srpna do 30. listopadu. Produkt vyrobený z dovezených hroznů se musí při prodeji označit právě jako „částečně zkvašený mošt révy vinné“. Toliko tedy zákon.
Pravidla selského rozumu
A teď ten úhel „lidský“, nebo chcete-li, náš selský rozum. Burčák, pokud chceme ten ideální produkt s poměrem přírodního cukru, vitamínů, alkoholu a živých kvasinek, trvá jen pár hodin. Každý z nás jistě plně chápe, že teplota ovlivňuje kvašení – čím vyšší teplota, tím rychleji a bouřlivěji nápoj kvasí (to platí všeobecně, nejen u burčáku).
Logicky z toho tedy vyvstává hned několik otázek: „Jaký asi může být burčák u silnice, když na něj celý den paří sluníčko? „Jak rychle tam asi musí probíhat kvašení?“ Jednoduše po několika hodinách na sluníčku už nejde o burčák, ale spíše mladé víno, s menším obsahem cukru, vyšším obsahem alkoholu, a také s výrazně menším obsahem živých kvasinek. Určitě se tomu dá předejít tím, že si prodejce/vinař nalahvuje vlastně hroznovou šťávu, která postupem času teprve začne kvasit. Věřte ale, že nic takového bych rozhodně nechtěl zkoušet na vlastní kůži. Totiž pravděpodobnost, že se to správně podařilo, je mizivá.
Burčák jedině od vinaře
Pokud chcete opravdu dobrý burčák, zajeďte si přímo k vinaři. Chápu, že ne ve všech částech republiky má každý přístup ke svému vinaři, proto doporučuji navštívit vaši oblíbenou a hlavně ověřenou vinotéku, poptat se, domluvit se, ochutnat a nakoupit. A to ochutnat zdůrazňuji dvakrát. Solidní obchodník vám malou ochutnávku zcela jistě bez váhání umožní. Dobrý burčák by měl mít světle žlutou barvu, bude více či méně kalný, ale bez výrazných nečistot a shluků kvasinek. Aroma musí být čisté, hroznové či ovocné, s patrnou stopou kvasných tónů.
Říká se, že každý z nás by měl vypít za rok tolik burčáku, kolik má krve, což znamená v průměru 4-6 litrů. Občas mám pocit, že někteří lidé, soudě podle jejich konzumace, mají krve mnohonásobně více, což rozhodně tělu onen ozdravný proces už určitě přinést nemůže... Někdy se můžeme dočíst, že se burčák doporučuje i lidem se zažívacími potížemi. Jistě, o „čistícím“ efektu burčáku ví snad každý jeho milovník a konzument, i když tuto službu vám udělá i jakýkoliv jiný nápoj, který obsahuje určité množství živých kvasinek.


description: Kauza unesených dětí na Litoměřicku je stále plná nejasností. Záhadou například zůstává, proč policisté nenasadili do hledání speciálně vycvičeného psa nebo proč neprověřili databázi únosců. Případem se začala zabývat i Generální inspekce bezpečnostních sborů (GIBS), která prověřuje případná pochybení.

title: Otazníky v kauze unesených dětí. Proč byli rodiče úspěšnější než policisté?

maintext:
Podle mluvčí GIBS Radky Sandorové momentálně probíhá šetření. „Z důvodu vyšetřování doposud nebyly uvolněny žádné informace vhodné ke zveřejnění,“ uvedla Sandorová. Server Lidovky.cz sestavil pět zvláštních okolností případu, které staví policii do nelichotivého světla.
1. Rodiče našli děti z indícií v dopise. Policie je neviděla?
Rodiče měli své děti nalézt na základě vodítek, která ukryl unesený Dan do dopisu. Ten mu únosce umožnil napsat poté, co se o případ začala zajímat média. Podle své výpovědi Dan do dopisu napsal slova: „Střekov, garáže, nad poliklinikou“.
Rodiče měli děti nalézt i podle toho, že Dan v dopise uvedl, aby pozdravovali nedalekého dědu. Podle matky Petry Příhodové jim bylo po opakovaném přečtení dopisu jasné, že děti musí být někde v Ústí nad Labem.
Policejní vyšetřovatelé dopis studovali také, ale vodítka v něm nenašli. Podle Příhodové byla patrná až po několikátém přečtení. „V tom dopise byla jasně patrná úzkost a byl cítit i strach. To ale policie z jednoho přečtení vycítit nemohla,“ řekla Příhodová. Rozhovor s matkou i dětmi přinesla Česká televize.
2. Proč policie ignorovala tipy rodičů?
Dopisy byly klíčovým zlomem v případu. Policisté se soustředili na vyšetřování v Doksech u Máchova jezera, odkud byly dopisy poslány. Rodiče se soustředili na Ústí nad Labem.
Podle Příhodové policie ignorovala jejich tip na místo, kde se mohly unesené děti nacházet. „Přišli jsme na služebnu ve Střekově s tím, že máme indície, kde by děti mohly být. Policistka na služebně ale řekla, že dopis četla a žádná vodítka v něm neviděla. Pak se ohradila, že má svoji práci a zavřela okýnko,“ popsala jednání policie Příhodová. Policie se odmítla k jednání policistky na služebně vyjádřit.
3. Policisté nevzali na výjezd cvičeného psa. Únosce přitom bral děti ven.
Policie se na místo vypravila až poté, co obdržela několik telefonátů na linku 158. Ke garážím se vydali strážníci, kteří nic neobvyklého nenašli. Přitom s sebou stačilo vzít vycvičeného psa, jelikož únosce brával děti na čerstvý vzduch. „Vzal mě ven a tam mi řekl, že je do mě zamilovaný,“ líčila unesená Jana.
4. Jak je možné, že policie neprověřila člověka, který bydlel ve stejné vesnici a v minulosti už byl trestaný za podobný delikt?
Na základě svědectví policie zatkla Zdeňka Hryščenka. Ten byl v minulosti odsouzen na 7 let za pokus o únos malých dívek. Z trestu si odseděl polovinu. Hryščenko navíc bydlel s matkou ve stejné vesnici jako unesené děti.
Podle policie byl rozptyl informací tak veliký, že s touto možností nepracovali. „Prověřovali jsme Zlín, Českou Lípu i střední Čechy, informace chodily z celé republiky,“ uvedl Zbyněk Dvořák z Krajského ředitelství policie Ústeckého kraje. Muže z vesnice policie neprověřila.
5. Únosce nechal děti svázané čtyři hodiny na místě, kam si chodí hrát děti. Proč je nezavlekl do blízkých opuštěných skladů?
Podle výpovědi Jany i Dana únosce vytáhl pistoli. „Vyndal z batohu černý bubínkový revolver a řekl, ať neděláme blbosti,“ řekl Dan. Pak oběma dětem svázal ruce i nohy a svázal je dohromady. Ústa jim přelepil páskou.
Podle místních si na místo chodí hrát děti a lidé tam občas venčí psy. O frekventované místo se ale nejedná. Nedaleko se navíc nachází opuštěné sklady, které jsou od povodní přístupné. Lidé se jim ale vyhýbají.
Muž děti unesl 28. srpna odpoledne. Svázané je převezl autem do speciálně odhlučněné garáže v části Ústí nad Labem Střekov. Tam byly děti drženy deset dní, než je našli jejich rodiče s přivolanými policisty. Podezřelého Hryščenka zatkla policie ještě ten den. Muži nyní hrozí až osm let vězení. Čelí obvinění z vydírání, zbavení osobní svobody, ohrožování výchovy mládeže a šíření pornografie. Soud ho poslal do vazby.


description: Přehlídka plavek naznačila trendy příští sezóny. Především pánům přecházel zrak.

title: Jaké plavky by mohly krášlit ženská těla v příštím roce? Podívejte se na přehlídku


description: Několik dní před páteční světovou premiérou filmu Olivera Stonea Snowden vyjádřil jeho hlavní protagonista žijící v emigraci v Rusku přání vrátit se do Ameriky. Nikdy jí prý nepřestal sloužit.

title: Ruské zákony odporují zdravému rozumu. Chci zpět do USA, žádal Snowden o odpuštění Obamu

maintext:
Předpremiéra filmu slavného režiséra o skoro stejně slavném pracovníkovi Národní bezpečnostní agentury (NSA) Edwardu Snowdenovi se v Rusku konala už v úterý. Pokazilo ji asi jediné – ve stejný den vyjádřil mladý Američan přání opustit Rusko. Důvodem je nejen stesk po domově, ale i rozčarování z ruské reality, kterou Snowden v poslední době tvrdě kritizoval.
O tom ale v reportážích o významné kulturní události, jakou moskevská premiéra bezesporu byla, ruské státní kanály pomlčely. Zato Snowdenovi děkovaly za „jedno z největších odhalení, díky kterému jsme prožili psychický otřes my všichni, když jsme se dozvěděli, že systém sledování vypracovaný tajnými službami USA se týká nás všech“.
Asi nejčastěji citovaná věta, která je pro ruská média poselstvím filmu, zní: „Boj s terorismem – to je jen zástěrka. Ve skutečnosti jde o boj o ekonomickou a sociální kontrolu.“ Snímek doporučil zhlédnout „všem obyvatelům Evropy a USA“ sám mluvčí ruského prezidenta Vladimira Putina Dmitrij Peskov.
VIDEO: Sledují každý mobil na světě. Snowden míří do kin Pro zobrazení videa musíte mít zapnutou podporu JavaScriptu
Ať už si Rusové vyznění filmu vykládají jako „mučivé dilema hrdiny mezi mravní odpovědností před lidstvem a vojenskou přísahou“, nebo jako „usvědčení USA z totálního sledování celého lidstva“, stín na propagandisticky zneužitou premiéru vrhl sám Snowden. Nejen že hodlá požádat prezidenta své země Baracka Obamu, aby mu odpustil, ale opět ostře kritizoval své hostitele.
Moskva podle něj zašla příliš daleko v omezování občanských svobod, kromě toho je možné, že stojí za nedávnými hackerskými útoky na USA. Podle Snowdena je hackerská skupina, která si říká Shadow Brokers, napojena na Rusy. Její poslední útok na servery NSA i získání důležitých přístupových kódů byl prý nejspíš snahou Moskvy ukázat Washingtonu, jak je zranitelný.
Svého činu nelituje
Už dříve Snowden kritizoval tzv. protiteroristické zákony Jarovové, které zvyšují dohled ruských úřadů nad komunikací na internetu. Nazval je „odporujícími zdravému rozumu“.
Před odchodem z nejvyšší funkce by Obama skutečně mohl učinit gesto a udělit Snowdenovi milost. Ten už nyní prohlašuje, že se dříve či později vrátí domů a že nikdy nepřestal sloužit Americe.
Snowden byl v roce 2013, poté co předal listu The Guardian informace o řadě tajných programů NSA, americkými úřady obviněn z krádeže vládního majetku, ne oprávněného předávání informací o národní bezpečnosti a vědomého vyzrazení tajných informací. Právě Alan Rusbridger, kterému nyní Snowden poskytl rozhovor v jednom z moskevských hotelů, byl do roku 2015 šéfredaktorem Guardianu a dal pokyn ke zveřejnění řady odhalení.
Snowden našel útočiště v Rusku, kde dodnes žije v tíživé izolaci. Bál se s novinářem sejít ve veřejné restauraci, odmítá se učit ruštinu. „Spím v Rusku, ale žiju v celém světě. K Rusku nemám žádný zvláštní vztah,“ říká. Svého činu prý nelituje a zdůrazňuje, že odhalení masivního sledování telefonické a elektronické komunikace po celém světě přineslo Americe více užitku než škod. Podobně, jako byl rozčarován Amerikou, je nyní znechucen Ruskem.


description: Hnutí Severočeši.cz nebude kandidovat v letošních krajských volbách v Ústeckém kraji. Zmocněnkyně hnutí ve čtvrtek na krajském úřadě odvolala všech 55 kandidátů, řekla mluvčí úřadu Lucie Dosedělová. Hnutí tak pravděpodobně doplatilo na dlouhodobé spory dvou táborů. Poslanec a bývalý předseda Severočechů Bronislav Schwarz řekl, že hnutí se pokusí hned v pátek rozhodnutí zvrátit.

title: Severočeši.cz vypadli z voleb.

maintext:
Návrh na vyškrtnutí padl i v případě senátorky Aleny Dernerové, která obhajuje jako nezávislá za Severočechy mandát na Mostecku.
Severočeši jsou déle než dva roky rozděleni na dva tábory. Členy kolem podnikatele Jiřího Zelenky a křídlo z Mostu, ve kterém je například František Ryba nebo někdejší náměstkyně mosteckého primátora Hana Jeníčková. Boj uvnitř hnutí skončil u soudu, který v červenci rozhodl, že valná hromada z roku 2014 je neplatná a všechny úkony, které na ni navazovaly, jsou neplatné. Tím přišel o funkci předsedy poslanec Bronislav Schwarz.
„Ukradené hnutí“
Kandidátku do krajských voleb podalo Zelenkovo křídlo. Zmocněnkyní, která odvolala všechny kandidáty, byla podle mluvčí Dosedělové Jeníčková. „Je to její právo ze zákona. Stáhla celou kandidátku. My jsme tuto informace poslali datovou schránkou na všechny obce a volební okrsky. Tento krok už se nedá vzít zpátky,“ řekla Dosedělová. Kandidátky Severočechů se podle ní neobjeví ani ve volebních místnostech.
Bronislav Schwarz
Jeníčková svůj krok ČTK potvrdila. Zdůvodnila ho právě červencovým rozsudkem soudu. „Nám matkám a otcům, zakladatelům Severočechů to hnutí ukradli. Ukradl ho pan poslanec Schwarz se svým asistentem Zelenkou. Oni neměli kandidátku ani podávat, protože už to bylo po vyhlášení rozsudku krajského soudu a věděli to,“ řekla ve čtvrtek Jeníčková.
Potvrdila, že podala na mostecký magistrát návrh na vyškrtnutí senátorky Dernerové, která obhajuje mandát. Podle informací ČTK mostečtí úředníci zatím nerozhodli, žádné rozhodnutí není ani na úřední desce. Dernerová řekla, že krok bývalé kolegyně považuje za nehorázný. „Pro mě jako pro člověka je nepochopitelné, jak může takto někdo jednat. Je to naprosto podlé, bezskrupulózní, amorální jednání, které ukazuje strach ze Severočechů,“ řekla Dernerová.
Jeníčková naopak nepodala návrh na vyškrtnutí ústeckého senátora Jaroslava Doubravy, který mandát taktéž obhajuje. „Pan Doubrava byl vždycky slušný člověk,“ doplnila Jeníčková.
Schwarz, který byl podle soudu dva roky neplatným předsedou, řekl, že hnutí se bude bránit. Podle něj Jeníčková nejprve sama odvolala původního zmocněnce, sama se nominovala a kandidátku nechala vyškrtnout. „Udělala to s jasným úmyslem poškodit hnutí, protože její lidé kandidují za úplně jiný politický subjekt,“ řekl Schwarz. Schwarzovo a Zelenkovo křídlo hnutí chce řešit problém s pomocí právníka. „Hned zítra (v pátek) jdeme na krajský úřad a budeme požadovat, aby nerozhodovala jedna úřednice, ale aby byla svolána krajská volební komise,“ doplnil Schwarz.
Severočeši mají v pětapadesátičlenném krajském zastupitelstvu osm mandátů.


description: Každá jeho hra chtěla lidi přinutit, aby začali přemýšlet. Liboval si v rozkrývání vztahů i absurdní komice, byl často pichlavý, s ironickým až cynickým nadhledem, vždy ale originální a inspirativní. Americký dramatik Edward Albee, autor slavné divadelní hry Kdo se bojí Virginie Woolfové? a trojnásobný držitel Pulitzerovy ceny, zemřel v pátek 16. září ve věku 88 let.

title: Provokativní a inspirativní velikán


description: Podle soudních záznamů zní ten případ hrozivě. Ashley Kubiaková v roce 2013 ujížděla po texaské dálnici ve svém masivním pickupu Dodge Ram, když její iPhone oznámil přijatou zprávu. Neodolala a chtěla si ji přečíst. V tu chvíli ale narazila do SUV. Zabila řidiče se spolujezdkyní, jejich dítě zůstalo po nehodě paralyzováno.

title: Příbuzní obětí autonehody žalují Apple. Za jízdy neblokuje řidičům telefony, i když to umí

maintext:
Takový incident v posledních letech bohužel není nic neobvyklého. Počty úmrtí na silnicích v USA dosahují padesátiletých maxim, za jeden z hlavních viníků je považována nepozornost. Ashley Kubiakové soud udělil pětiletý podmíněný trest za zabití z nedbalosti.
Vyvodit odpovědnost však pozůstalí obětí vyžadují i od výrobce Texasančina telefonu, společnosti Apple. Argumentují totiž, že největší výrobce smartphonů dokáže rozpoznat, že jejich uživatelé používají zařízení při jízdě, a přesto neudělal nic pro to, aby jim v tom zabránil, ačkoliv měl tu možnost.
Podle právních expertů taková žaloba nemá příliš šancí na úspěch, protože přímá spojitost mezi použitím iPhonu a nehodou není prokazatelná. Vyplývá zní však, že Apple si už v roce 2008 nechal patentovat technologii, která umožňuje řidičům na dálku blokovat „texting“, ke kterému smartphony svádějí u řízení. Jsou totiž schopní lokalizovat telefony sledováním rychle se měnící polohy v dopravním prostředku. Tuto patentovanou technologii ale dosud nikdo neuvedl do provozu a není jisté, v jakém je.
Apple i další společnosti, jež vyvíjejí nebo využívají bezdrátové technologie, jako je AT&T nebo Verizon, si uvědomují, že jejich výrobky či služby lákají uživatele a podporují jejich závislost na propojení se světem.
„Technologie, která tomu umí zabránit, existuje. Jen nemáme žaludek na její zprovoznění,“ uvedla pro New York Times prezidentka americké Národní bezpečnostní rady (NSC) Deborah Hersmanová. Připomněla také, že už v roce 2012 její instituce poslala dopis asociaci bezdrátového průmyslu, aby v ní sdružené firmy odrazovaly řidiče od používání telefonů za jízdy. „Technologie nás sem dostala, ale může nám z této situace také pomoct. Bojíme se ale říkat lidem, co mají dělat až do té míry, že jim tak může v krajním případě projít i vražda,“ upozornila Hersmanová.
Technologie, kterou zmíněné firmy disponují, je údajně příliš nespolehlivá. Bojí se, že by mohla nechtěně vypínat telefony spolujezdců nebo někoho, kdo jede vlakem či jiným veřejným dopravním prostředkem.
Největší strach? Ztráta zákazníka
Nejdiskutovanější otázkou pak je, jestli by lidé tím, že by telefon automaticky deaktivoval některé své funkce, byli ochotni dobrovolně se nechat odstřihnout od spojení se světem. Bojí se i samotné firmy.
„Největší strach mají společnosti v telekomunikačním průmyslu ze ztráty zákazníka ve prospěch konkurence,“ řekl bývalý člen NSC David Teater, jehož syn kvůli nepozornosti na silnici ztratil život, a proto bojuje za bezpečnost na silnicích. „Pokud se třeba Apple rozhodne technologii zavést, zákazník si řekne, ‚příště si radši koupím Samsung,‘“ argumentoval Teater. Podle něj je to ale pouze výmluva, protože jde v prvé řadě o ochranu životů v dopravě, k jejímuž zvášení mohl Apple už dávno výraznou měrou přispět.
Společnost se brání tím, že činí jiná opatření, kterými se snaží zabránit nepozornosti řidičů. Technologie CarPlay, která integruje telefon s palubním počítačem, umožňuje ovládat zařízení pomocí hlasových příkazů, dokonce i psát textové zprávy a poslouchat ty příchozí.
„Upozorňujeme všechny uživatele iPhonů, aby se nenechali rozptýlit psaním, čtením či jinou činností na displeji telefonů,“ reagovali představitelé společnosti. Odpovědnost tak jednoduše přesouvají na osobu řidiče. Podle experta na pozornost řidičů z Univerzity v Utahu Davida Strayera navíc ani CarPlay není bezúhonný systém a také odvádí řidičovu pozornost.
„Apple selhal ve své společenské odpovědnosti. Měli patentovanou technologii patentovat i za cenu risku ztráty na trhu,“ připojil se ke kritice profesor práva na kalifornské univerzitě Berkeley Christopher Kutz, který se specializuje na morální a právní principy odpovědnosti. Připomněl také, že v jiných odvětvích k podobným opatřením dávno přistoupili. V některých továrnách se z bezpečnostních důvodů například stroje vypnou, pokud jejich obsluha nepoužívá k práci obě ruce.


description: Nevídaný ohlas měla pondělní televizní debata Hillary Clintonové a Donalda Trumpa na sociálních sítích. Podle agentury AP se na twitteru odehrála nejvzrušenější reakce od založení sítě v roce 2006. Ze čtyř pětin přitom uživatelé komentovali výroky Trumpa, jen z jedné pětiny Clintonové.

title: Nejvzrušenější debata v historii

maintext: #Trump is that kid who never prepared their class talk. Which of course would be fine, if we were talking about "what I did this weekend"