description: Tento týden ukázal, že spoléhat se na jednoho dodavatele služeb může být velmi zrádné. A týká se to i dodavatele, jehož mantrou je

title: Linux E X P R E S

maintext:
Tím prý nekončí. Prý Google plánuje dělat modifikace do protokolu LDAP, takže problém s otevřeností bude i u dalších služeb. Webové služby přestávají optimálně fungovat v jiných prohlížečích než Chrome. U Opery už jsem si na to zvykl, ale stěžovat si začínají i uživatelé mnohem rozšířenějšího Firefoxu. Velmi silně mi to připomíná protlačování IE před více než dekádou. Co s tím? Jako příznivci otevřených technologií se mi poslední kroky Googlu samozřejmě nelíbí, spíše než znepokojení nad dopady těchto konkrétních kroků mi to přineslo varování, kam může vést přílišná závislost na jednom poskytovateli služeb . Ono je hrozně pohodlné mít mail, chat, sociální síť, online disk, kalendář, online kancelářský balík,... od jednoho dodavatele. Služby jsou pěkně propojené, mají stejné rozhraní. Jenže to také znamená jeden velký vendor-lockin . Pokud vám služba přestane vyhovovat, je mnohem jednodušší ji opustit, když od daného poskytovatele využíváte právě tuto jednu službu, než když jich používáte dalších 10. To je jeden z důvodů, proč jsem se rozhodl dlouhodobě něco dělat s přílišnou závislostí na Googlu.
Google nikdy nebyl open source firmou. Ano, ve velké míře využívá otevřené technologie, ale jeho klíčové produkty jsou uzavřené. Některé z nich mají otevřený zdrojový kód (Android, Chrome OS,...), ale jedná se o uzavřené projekty, kde je možnost zapojení pro ostatní zapovězená. Čím se Google odlišoval od ostatních firem bylo, že se pokud možno v co největší míře snažil používat otevřené protokoly, čímž si získal celou řadu open-source příznivců, protože i když byly jeho produkty uzavřené, většinou s nimi uživatelé open source neměli problém komunikovat právě díky otevřeným protokolům. Jak se bohužel ukázalo na posledním Google I/O, i toto se mění. Nejbolestnější je zrušení kompatibility Gtalku/Hangoutů s protokolem XMPP. Právě tím si mě Google před lety získal. Jabber pro mě mezi komunikačními sítěmi byla jasná volba. Byl jsem rád, že zvolili právě XMPP a chtějí být kompatibilní s ostatními. Oproti běžným Jabber serverů navíc přidali online historii a pěkného webového klienta. Nějakou dobu se zdálo, že XMPP bude nástrojem interoperability. Facebook na něm postavil svůj chat. Sice uzavřený pro komunikaci s ostatními Jabber servery, ale aspoň díky tomu nebyl problém s připojením z Jabber klientů. Dokonce i Microsoft nabídl XMPP bránu k jeho Live síti. Zdálo se, že peklo zamrzlo. Bohužel chyba lávky. Microsoft přešel na Skype, který je dlouhodobě kritizován jako uzavřený, a Google se rozhodl, že nezůstane příliš pozadu a Gtalk kompletně uzavře. Nejhorší na tom je, že to není kvůli technickým důvodům, ale prostě proto, že nechtěl, aby do jeho sítě měla přístup konkurence. Ukázkový příklad politiky "don't be evil"...
Kam od Googlu?
jirka
Odpovědět Odkaz Tak tohle téma mě opravdu oslovilo.
Google poskytuje dobré služby a taky kvalitní, jenže ta závislost tady je obrovská a na to abych jim svěřoval svá data nemají mou důvěru. Pořád utíkám k Linuxu hlavně kvůli nezávislosti a větší svobodě. Ale Google tu svobodu a nezávislost pomaličku ale jistě omezuje. Myslím že je čas zatáhnout za záchranou brzdu a zvážit co dál.
Díky za článek, myslím že trefil do černého.
co je to "matrou"?
Mrty
Odpovědět Odkaz Nic ve zlém, děkujeme za bezva článek.
ALE:
Hned v nadpisu taková "bota"! Může mi někdo vysvětlit, co znamená "matrou"? Nějak asi autorovi vypadlo Nko - maNtrou ;-)
Kam od Googlu?
Marty
Odpovědět Odkaz a koukám, že mě vypadlo zase ze jména Á MArty :-)
Co se týká Googlu, tak souhlas, GOOGLE je "druhý" M$ (jen rafinovanější) a nebýt toho, že jsem si zvykl na jeho Gmail + kalendář, Android, atd. tak asi tu jeho "černou odpornou politiku" jen tak nestrávím.
Re: Kam od Googlu?
annonimouse
Odpovědět Odkaz A čo z toho teda vyplýva? Zlý zlý Google, ale používam jeho služby, tak sklopím uši a používam aj naďalej.
Al keby som ich nepoužíval, tak to by ste videli ten fukot, ako by som ich nepoužíval aj naďalej.
Kam od Googlu?
Vlastimil Ott
Odpovědět Odkaz Článek jsem trochu upravil, včetně překlepů.
Nějakou dobu testuju ownCloud, ale jsem jím zklamaný, bohužel ho nemůžu používat ani pro sebe, natož ho někomu doporučovat. Synchroklient pracuje nespolehlivě, RoundCube je pěkný, ale nedodělaný, stále nevím o funkční RSS čtečce, není tam e-kancelář (formuláře, spreadsheet) a není to možné použít pro spolupráci s kýmkoliv, což je můj nejčastější způsob využití služeb Googlu. Nemám to ani tak kvůli sobě, jako kvůli spolupráci s lidmi.
A není tam přehrávač videa - potřebuji videogalerie/videoarchiv.
Takže mé nadšení opadlo a čekám, kdy se toho chopí nějaký startup a udělá luxusní službu jako konkurenci těm velkým.
Re: Kam od Googlu?
Tomáš Crhonek
Odpovědět Odkaz Já tedy za sebe OwnCloud doporučit mohu. Je sice vidět, že se zaměřují hlavně na soubory a ostatní komponenty nemají nejvyšší prioritu, ale i tak to použivám ke své spokojenosti. Napojení na iPad (CalDAV, kalendář a úkoly) funguje oboustraně. Bookmarky sice trochu pokulhávají (nefunguje mi vyhledávání podle tagů), ale přežiju to. Re: Kam od Googlu?
Martin Husovec
Odpovědět Odkaz Ahoj Vlastimil,
diky za zhodnotenie OwnCloudu, pretoze som prave nad tym zacal dost premyslat. Ze tak vyriesim svoju zavislost na G. Zrejme ale este chvilku pockam, ked najma dopracuju poriadnu aplikaciu pre RSS (hladal som nahradu za Goole Reader) ..
Martin Re: Kam od Googlu?
kenoh
Odpovědět Odkaz Súhlasím. Owncloud vyzerá na pohľad pekne, ale to je asi tak všetko. Sync jednoducho nefunguje - tvoria sa niekoľkonásobné (niekedy fake) duplikáty a zapĺňajú disk. Skutočne je to nepoužiateľné. A vývojári sa ani po ohlásení bugov nemali nijako k oprave. Škoda :(
Kam od Googlu?
davkol
Odpovědět Odkaz > Diaspora a podobné otevřené věci jsou sice pěkné, ale asi nikdy se nedostanou přes kritické množství uživatelů a k čemu je sociální síť bez lidí?
Nebylo by lepší to místo pyskování prostě začít používat? Jinak se tam ti lidi neobjeví. Třeba StatusNet mimochodem používá spousta vývojářů svobodného softwaru.
Re: Kam od Googlu?
Jiří Eischmann
Odpovědět Odkaz Identi.ca jsem zkoušel používat, ale tenkrát měli fakt velké problémy s dostupností, takže mě to docela odradilo. Nevím, jak je to dneska. Ale obecně mě mikroblogovací služby příliš nezajímají. I Twitter používám spíš symbolicky. Re: Re: Kam od Googlu?
davkol
Odpovědět Odkaz StatusNet můžeš mít na vlastním serveru nebo u jiného poskytovatele než identi.ca.
Kam od Googlu?
Lukas
Odpovědět Odkaz Jo to je dobrej článek a svatá pravda. Nejlepší by bylo, kdyby spolu mohli všechny služby normálně komunikovat a stačil by jeden účet. Je děs, že na nějaký lidi člověk potřebuje icq na nějaký skype na nějaký jabber na nějaký zase fb. Tahle politika se mi nelíbí, ale s většinovou masou to nic nedělá a naopak sebou ráda nechává manipulovat, aby nemusela nad něčím navíc přemýšlet.
Kam od Googlu?
otas
Odpovědět Odkaz No tak tahle várka se jim fakt povedla. G+ jsem zrušil hned a Hangout jsem nepochopil a také nadobro opustil. Tzn zůstává mi tam jen email a ten bych tam rád nechal, teda pokud ho nedopizděj podobmým způsobem.
Kam od Googlu?
davkol
Odpovědět Odkaz Mimochodem, zrovna Hangout se mi dost líbí. Nevíte náhodou někdo o nějaké *snadno zprovoznitelné* alternativě, která by umožňovala sdílení obrazovky a veřejné streamování?
Re: Kam od Googlu?
Lukáš Jelínek
Odpovědět Odkaz Například Zoho: http://www.linuxexpres.cz/software/nastroje-zoho-pro-kooperaci Re: Re: Kam od Googlu?
davkol
Odpovědět Odkaz Pokud myslíš Zoho Meeting, tak se obávám, že to je něco úplně jiného.
1. Nezaregistroval jsem, že by tam figuroval přenos hlasu (nebo i obrazu z webkamery). To je nezbytnost.
2. Oni to mají pro dva účastníky zdarma, pro pět účastníků za pro mě nevýhodnou cenu. Já potřebuju aspoň dva účastníky a veřejný stream (ve smyslu Google Hangouts nebo Twitch.tv). Re: Kam od Googlu?
Martin
Odpovědět Odkaz http://www.bigbluebutton.org/
Kam od Googlu?
Petr
Odpovědět Odkaz Co by to bylo za linuxáka, aby nehlásal zase fragmentaci. Najednu stranu chcete spolupráci "každý s každým", i když vám musí být jasné, že to tak v businessu nefunguje. A když někdo chce nabídnout vše pohromadě, tak je to zlo. Proto se radši vyvíjí tisíce distribucí (funguje tam spolupráce mezi nimi, nebo balíčkovacími systémy?) a každý si jede podle sebe. Jen se stačí podívat, kam míří "sjednocené" Ubuntu a názory linuxáků na toto další zlo v jejich svobodném světě.
Možná to bude chtít zamyšlení nad běžnými uživateli (oni se určitě měnit nebudou), ne každý chce ladit systém přes příkazy a pořád něco řešit. To ať si dělá "nějaký správce serveru". Kolik běžných uživatelů by přešlo (radši ani nepíšu dokázalo nebo by mělo čas se s tím "nastavovat") přejít na výše uvedené řešení? Nebudu sem ty nuly ani psát. Ono je rozdíl vlastnit nějaký mobil/počítač/tablet, ale vlastnit i server/hosting... Nevím, nevím, stejně pak nastává další paranoia, protože když tam budu mít já hosting, bude ho tam mít Franta a další, tak kdy vás zase napadne, že se ten skutečný majitel serverů stal opět tím zlem? Ano já zapomněl, dát si server do sklepa bude nejlepší přístup. Možná by nebylo od věci se přestěhovat do opuštěné jeskyně, kde na vás zlo nedosáhne.
Btw jsem fanda linuxu, ale některé názory jsou proti mé opensource chuti, proto jsem do komentáře přidal i trochu nadsázky. Teď do mě Valachu! Bez tvojí kritiky nelinuxového fanatika a nařčení agenta Microsoftu by to nebyla správná diskuze.
Re: Kam od Googlu?
davkol
Odpovědět Odkaz troll alert Re: Re: Kam od Googlu?
jadd
Odpovědět Odkaz fanatic alert? Re: Kam od Googlu?
Jiří Eischmann
Odpovědět Odkaz Jde vidět, že jste nic nepochopil...
Ať si Google klidně buduje pohodlnou a jednotnou platformu služeb, ale ať je to založené na otevřených standardech. Spolupráce "každý s každým" v byznysu v mnoha oblastech funguje. Stačí se podívat třeba na takový email. Kdyby to v něm fungovalo stejně jako v IM, tak dnes musíte mít jeden účet pro Gmail, jeden účet pro Hotmail, jeden pro Seznam atd. Přijde vám to normální? Mně ne. Proto se mi poslední kroky Googlu nelíbí.
Jinak ta řešení nejsou mířena na běžné uživatele. To jsou mé osobní plány. Já po nikom nechci, aby si rozjel vlastní mail server. Re: Kam od Googlu?
Tomáš Crhonek
Odpovědět Odkaz Opravdu jsi to moc nepochopil. Spolupracovat lze bez problémů při dodržení standardů. Nikdo se moc na Google nezlobil, když zavedl "vlastní pojetí emailů" protože to stále fungovalo na SMTP a IMAP. Ať si tomu dá ksicht jaký chce, je to stále kompatibilní. Stejně tak se nikdo moc nezlobil na Google Talk, relativně standardní XMPP, které funguje globálně. Jenže to právě teď Google zarazil a uzavírá si to pro sebe.
Ano, nabízet to pohromadě je zlo. Internet byl vybudován na principech peer to peer a masivní decentralizace. Opravdu není nejlepší řešení mít "jeden" server s miliardou uživatelů, mnohem lépe je, když máte 10M serverů po 100 uživatelých. Je to robustnější. Dále, proč bychom měli svá data ukládat na servery cizí firmy a cizího státu (kde mimochodem platí jiná legislativa, než u nás), když existují technologie, které umožní si to provozovat na svém vlastním serveru, který mám pod kontrolou?
Kam od Googlu?
Pavel Kysilka
Odpovědět Odkaz zdravim,
co se tyce webovych reseni od renomovanych firem typu Google a podobne, tak se zde drzim stranou. Ono, kdyz Vam nekdo snizi prijmy v urcite oblasti na 1/4, tak s nim moc kamaradit nebudete.
Ale premyslel jsem behem par mesicu o jedne veci. Neco si zadate do skvele cloudove aplikace a rekneme, ze chcete pak caem prejit nekam jinam. Vcelku by me zajimalo, zda jde ty Vase data jeste nekam odzalohovat a premigrovat jinam. A treba by bylo zajimave odzalohovat i nejake konfigurace aplikaci. Jak to vypada v teto oblasti ?
gf
Kam od Googlu?
Miroslav Hruška
Odpovědět Odkaz Webové služby přestávají optimálně fungovat v jiných prohlížečích než Chrome. U Opery už jsem si na to zvykl, ale stěžovat si začínají i uživatelé mnohem rozšířenějšího Firefoxu.
Může mi to prosím někdo dát příklad, kdy přestávají služby optimálně fungovat? Používám Firefox na Google Docs, pak samozřejmě na osobní e-mail (plus i firemní), občas vlezu na Google+, s jiným účtem využívám YouTube a zatím jsem žádné problémy ve Firefoxu nezaregistroval, že bych si řekl: zkusím to přes Chrome.
Re: Kam od Googlu?
davkol
Odpovědět Odkaz Naposledy, když jsem to potřeboval, mi ve Firefoxu nefungovaly Google Hangouts, zatímco v Chrome ano. Zásuvný modul prostě nenaběhl, hlásilo to, že ho mám přeinstalovat, to jsem udělal a zase nic. V Chrome v pohodě.
Kam od Googlu?
VikiT.
Odpovědět Odkaz A co kalendar? integrovany s mailem abych dostal z prace mail se schuzkou ta se zapsala do kalendare a jeste se me to synchronizovalo s nejakou APP v andoidu?!
Je nejaka alternativa. Trebas i komrcni ?
Kam od Googlu?
gm
Odpovědět Odkaz Mě zajímá to tvrzení, že google zařízl externí xmpp jen proto, aby zamezil přístupu konkurenci. Čím je to podložené?
Na mě to totiž působí spíše tak, že Google chtěl zavést službu, která spolehlivě doručí zprávu bez ohledu na to jestli druhá strana zrovna je online. A to samozřejmě dokáže zajistit jen pro svou vlastní infrastrukturu. Vycházím pouze ze svého pozorování, za prvé z toho, jak je google+ hangouts designované a za druhé z toho, jaké utrpení a absolutní nejistota je použití google talku na telefonu. Nikdy nevím, jestli to, co zrovna píšu, bude doručeno, neustále mi bliká změna stavu, ať už mého, nebo toho druhého, nejspíš jak je telefon uspávaný a probouzený a jak přeskakuje mezi různýma sítěma. Prostě peklo. A samozřejmě už se mi stalo, že nějaké zprávy nebyly doručené. Takže na to, na co chci google talk na telefonu použit, je naprosto nevhodný a potřebuje být zapomenut. To hangouts vypadají slibně a vůbec mi nevadí, že budu muset být připojený na další IM síti, tím se pro mě nic nezmění, to už dávno musím být. Samozřejmě vadí ztráta kontaktů z jiných jabber sítí.
Jinak ale s vyjádřeným pocitem/názorem zcela souhlasím, jen se bojím, že to nemá řešení. Vypínání služeb rozhodně nepovažuju za zlo (teda to, že zařízli meebo, to bylo skutečné zlé), prostě je to fakt a ne jenom u googlu. Naopak, velikost a stabilita googlu dává aspoň nějaké šance novým službám na život. Kdybych se třeba svěřil do rukou nějakého nadějného startupu, mohl bych taky o danou službu přijít do třech měsíců. To považuji za největší problém u možných alternativ k google readeru.
A "srandičky" typu diaspora nebo owncloud rozhodně nejsou pro mě. Vůbec nechápu lidi, kteří jsou schopni "mamutí" službu jako owncloud nasadit na své stroje a zpřístupnit ji Internetu. Čím si tenhle relativně nový a viditelně stále výrazně zabugovaný projekt zasloužil tak velkou důvěru, že by to mohla být bezpečná služba hodná provozu na nepřátelském Internetu. A to ještě má poskytovat přístup k datům, které jsou typicky soukromé a tudíž velmi citlivé. Děkuji nechci, to radši volím past jménem Google a jeho stejně "zlou" a nesvobodnou konkurenci.


authors:
Ccb
Spol. S R.O.
Profil Autora

description: Projekt webového archivu Archive.org (Internet Archive) oslavil 20 let své existence. Nyní archivuje kromě jiného přes 370 milionů webů a 273 miliard stránek.

title: 20 let projektu Archive.org

fasttext_language: cs


description: Rozhodli jsme se uspořádat soutěž o vstupenky na konferenci Internet a technologie 2013. A určitě i vy se chcete trochu pobavit. Do 12. 5. 2013!

title: Vyhrajte lístky na konferenci IT2013


description: Firma Canonical podnikne právní kroky proti cloudovým poskytovatelům, kteří upravují distribuci Ubuntu a často závažným způsobem snižují její bezpečnost.

title: Canonical zakročí proti "rozbitým" verzím Ubuntu


description: Free Software Foundation žádá americkou vládu, aby odstranila zákaz obcházení DRM. Podle FSF slouží DRM k připoutání uživatelů, jejich ovládání a sledování.

title: FSF: DRM slouží k připoutání, ovládání a špehování uživatelů

maintext:
Úterý, 8. listopad 2016 | | známka 1,00
Organizace Free Software Foundation (propagující svobodný software a zaštiťující projektu GNU) vyzvala vládu USA, aby byl ze zákona DMCA odstraněn zákaz obcházení technických prostředků ochrany copyrightu (digital rights management, DRM). Využívá k tomu veřejné konzultace k návrhu novely tohoto zákona.
FSF patří dlouhodobě mezi silné kritiky DRM. Tvrdí, že DRM dělá víc škody než užitku a že slouží k tomu, aby byli uživatelé autorských děl připoutáni k vydavatelům, ovládáni a sledováni. „Technologická ochranná opatření a DRM nehrají žádnou legitimní roli v ochraně autorských děl. Místo toho jsou prostředkem k ovládání uživatelů a k jejich připoutání,“ píše Donald Robertson z FSF ve výzvě pro úřad US Copyright Office, který návrh novely zákona vypracoval.
„Firmy používají nelegitimně toto ovládání, aby z uživatelů vytěžily co největší tržby cestami, které mají málo co společného s copyrightovým právem. Fakticky tyto restrikce tvoří technologické překážky právům, která uživatelé v rámci zákona mají, například právo na fair use. (...) DRM umožňuje špehovat uživatele a využívat tato data k zisku. Často k tomu DRM vyžaduje, aby byli uživatelé stále připojeni k Internetu, aby program mohl odesílat informace o činnosti uživatele zpět k poskytovateli DRM.“


description: Soud v Římě rozhodl, že tzv. embedding obsahu není porušením autorských práv. Připravovaná evropská směrnice však může situaci změnit.

maintext:
Italský soud: Embedding není porušením autorských práv
lipo
Odpovědět Odkaz
nechápu tyhle hudební a filmové vydavatele a kolektivní správce... přeci když jsem si koupil paměťové médium už jsem si licenci na všechnu hudbu,filmy a další obsah zaplatil díky autorskému poplatku, tudíž by mělo být vše co mají pod palcem volně ke stažení pro každého kdo si na to koupil médium s dostatečnou kapacitou...


description: Opravdový linuxový magazín. Naleznete zde recenze, návody a informace o software a hardware.

title: Linux E X P R E S

maintext:
Re: Re: Re: KXStitch
fri
Odpovědět Odkaz
Video se mi líbilo.
Vede to k zamyšlení, jak se věci vlastně dnes dělají. A kde se dělají. Pak jsem se díval na video, kde rozbalují a sestavují vyšívací mašinu:
https://www.youtube.com/watch?v=XOpw5BwXIp0
Moje představy se doposavad točily kolem velkých textilek, co tu byly v 19. století a ve 20. století, aniž bych uvažoval nad tím, kdo dnes následně látky vyrábí ve velkém, kdo je zpracovává, kdo šije oblečení a pro koho (rozdílná cenová hladina) a kdo dělá detaily, aby to pak nakonec šlo prodat. jak velké jsou dnešní firmy, a kde jsou? Spousta malých hráčů, kteří se chtějí tímto živit.
Co se v tomto odvětví vyrábí tady v ČR? Jediné, čeho jsem si před lety všiml, byl výsledek práce nějakého českého výzkumáku (nebo to bylo při vysoké škole?) někde snad ve východních Čechách (?), kde měli vynalézt revoluční způsob tkaní látek. Na obrázku to vypadal, že to z té mašiny leze, a nepotřebovalo to, aby přes nějakou jehlu postupně procházela vlákna/nitě.
Když to dnes dělají stroje, tak proč se "hadry" v představě zdejších lidí dovážejí z Asie. Protože tam vyprodukují víc bavlny, víc hedvábí, ...?


description: OwnCloud je mnohem víc, než pouhé cloudové úložiště. Jeho silnou stránkou je rovněž výborná rozšiřitelnost o velké množství aplikací. Podívejme se na některé z nich.

title: OwnCloud na Raspberry Pi - aplikace

maintext:
Pátek, 14. říjen 2016 | | 1 | známka 1,00
Ještě než přistoupíme k aplikacím samotným, bude dobré krátce se zmínit o jejich instalaci. Zahájíme ji klepnutím na symbol „+ Aplikace“ v nabídce ownCloudu.
Aplikace
Nyní stačí vybírat z bohaté nabídky a stiskem tlačítka „Povolit“ instalovat jednotlivé aplikace. V této souvislosti je nutné upozornění, že aplikace můžeme rozdělit do tří základních skupin. V prvé, která se jmenuje „Oficiální“ jsou aplikace vyvíjené přímo komunitou ownCloudu. Tyto aplikace jsou připraveny k produkčnímu použití.
Druhá skupina se jmenuje „Potvrzeno“ a jde o schválené aktivně udržované aplikace, které prošly běžnými bezpečnostními prověřeními.
Poslední a bohužel asi nejpočetnější skupina se jmenuje „Experimentální“ a jde o aplikace, které neprošly bezpečnostním prověřením a které lze tedy instalovat pouze na vlastní nebezpečí. Je nutno dodat, že bezprostředně po instalaci ownCloudu, je seznam experimentálních aplikací skrytý. Jeho zobrazení můžete povolit v nastavení instalace aplikací.
Nemáte-li svůj ownCloudový server dosud nainstalován, můžete se na seznam všech aplikací podívat zde. Je těžké radit, co se týče vhodnosti či nevhodnosti experimentálních aplikací. Na veřejně přístupný server je jistě doporučit nelze, v případě malého „domácího“ cloudu, postaveného na Raspberry Pi bychom nemuseli být až tak přísní. To platí především u osvědčených otevřených aplikací, který jsou pro provoz v ownCloudu pouze adaptovány.
Kontakty
Základem správy osobních informací (PIM – Personal Information Management ) je nepochybně databáze kontatků. V případě ownCloudu je nejlepší volbou aplikace Contacts (Kontatky) v současné verzi 1.4.0. Umí import a export kontaktů ve formátu VCF a také je možné její obsah synchronizovat s mobilními zařízeními pomocí protokolu CardDAV. Je-li váš telefon vybaven operačním systémem Android, je potřeba doinstalovat např. aplikaci CardDAV-Sync nebo CardDAV-Sync free.
Uživatelské rozhraní aplikace Contacts je velmi čistě zpracované, ale máte-li větší počet kontaktů, řádově několik set, pak je běh aplikace na serveru založeném na Raspberry Pi 2 poměrně pomalý. Dle mé zkušenosti pomůže rozdělení kontaktů do několika složek. Rychlost běhu Contacts na Raspberry Pi 3 je citelně lepší, ale pořád je dost prostoru na další zlepšování.
Kalendář
Roli plánovače na vašem ownCloudu nejspíše převezme aplikace Calendar (Kalendář). Uživatelské rozhraní verze 1.4.0 připomíná velkou spoustu dalších plánovacích kalendářů, příjemným překvapením pak je podpora „drag&drop“. Uživatel si může vytvořit libovolný počet kalendářů a kalendáře je též možné mezi sdílet s ostatními uživateli ownCloudu. Je také možná synchronizace s mobilními zařízeními pomocí protokolu CalDAV. Aplikací pro synchronizaci s Androidem je celá řada, jmenujme např. CalDAV Sync nebo Caldav Sync Free Beta.
Pošta
Vezmeme-li v úvahu synergický efekt spolupráce aplikace Contacts (Kontakty) a klienta elektronické pošty Mail (Pošta), vznikne zajímavý systém, který může do jisté míry konkurovat oblíbenému GMailu nebo Outlook.com.
Klient elektronické pošty Mail má totiž přístup ke kontatkům navedeným v aplikaci Contacts a také může přímo vkládat do příloh soubory uložené v datových složkách ownCloudu. Dále lze ocenit zdařilé notifikace (oznámení) při přijetí nové zprávy. Mail má celkově velmi moderní uživatelské rozhraní, ale to je bohužel také zdrojem největší nevýhody tohoto jinak zdařilého programu.
Běh současné verze 0.5.3 aplikace Mail je na serveru založeném na Raspberry Pi 2 velmi pomalý. Do jisté míry pomůže upgrade serveru na výkonnější Raspberry Pi 3. Dle mého mínění je ale mnohem lepším řešením použití alternativního emailového klienta např. RainLoop Webmail, který se vyznačuje citelně nižšími nároky na výkon serveru.
V tomto případě sice jde o aplikaci označenou jako experimentální, ale též jde o osvědčeného webmailového klienta, který je už delší dobu k dispozici mimo prostředí ownCloudu např. na NAS serverech od společnosti QNAP. Měl bych dodat, že RainLoop Webmail umí ve verzi 4.26 stejně jako Mail pracovat s kontakty ownCloudu, ale přílohy umí vybírat pouze z lokálních složek vašeho počítače.
Poznámky
Jednoduchý poznámkový blok je praktickou pomůckou. V případě aplikace Notes (Poznámky) jde opravdu o minimalistické provedení poznámkového bloku a to i přes poměrně vysokou verzi 2.0.2. Jednotlivé poznámky jsou ukládány do textových souborů do složky Notes a jsou tedy přístupné i přímo v aplikaci Soubory a je proto možné je snadno synchronizovat mezi vašimi zařízeními. Zvýraznění nadpisů je možné dosáhnout podtržením pomocí znaku rovnítka nebo pomlčky.
Uživatelé vyžadující větší možnosti formátování mohou sáhnout po alternativní aplikaci ownNote (Notes), která ukládá poznámky do formátu HTML. Jednotlivé poznámky jsou její současnou verzí 1.08 ukládány buď jen do databáze nebo také do samostatných souborů HTML např. do libovolně zvolené složky.
Dále je ownNote zajímavá tím, že je k ní k dispozici stejnojmenná aplikace pro Android. Asi jedinou podstatnou nevýhodu přináší praktická nemožnost provozu se „self signed“ certifiátem. V tom by sice měla pomoci aplikace CAdroid, ale mám vyzkoušeno, že tato pomoc nemusí vždy v praxi fungovat.
Dokumenty
Dnešním ideálem je kancelářský balík zabudovaný přímo do cloudu. Ovšem instalace LibreOffice Online od společnosti Collabora není příliš přímočará a navíc je tato cloudová úprava kancelářského balíku dle mého mínění dosud na začátku vývoje. Proto je výborné, že pro editaci dokumentů, existuje stabilní řešení, které najdete pod názvem Documents (Dokumenty).
Jde o jednoduchý editor souborů typu ODT, který sice umožňuje jen základní formátování dokumentů ale respektuje i ty jejich vlastnosti, které sám editovat neumí. Asi nejzajímavější vlastností aplikace Documents je možnost současné spolupráce několika uživatelů na jednom upravovaném dokumentu.
Dalšími podporovanými formáty jsou DOC a DOCX, jejichž podpora se ale neobejde bez instalace LibreOffice na váš server. Rychlost běhu programu Documents mi připadala vyhovující i na serveru založeném na Raspberry Pi 2. Koneckonců část tohoto textu vznikla právě v aplikaci Documents ve verzi 0.9.2.
Na závěr bych chtěl dodat, že aplikací pro ownCloud je celá řada a v rámci jednoho článku nebylo možné, věnovat se všem, které jsou určitým způsobem zajímavé. Náš malý přehled ale má určitý smysl. Zkusme se zamyslet nad účelností provázanosti datového úložiště z předchozího dílu seriálu, databáze kontaktů synchronizovatelné s mobilními zařízeními, vestavěného webmailového klienta, plánovacího kalendáře, poznámkového bloku a jednoduchého editoru ODT souborů. V minulosti bylo na tomto serveru naznačeno, jak je možné bezbolestně odejít od Google. Myslím, že popis jednoho z možných řešení jste dočetli právě teď.


description: Nové aktivity ČT jsou pro nedostatek technologické neutrality často kritizovány příznivci svobodného softwaru. K této kritice se připojil i europoslanec Edvard Kožušník (ODS), byť problematiku open source explicitně nezmínil.

title: Má být Česká televize na internetu?

maintext:
Úterý, 9. červenec 2013 | | 5 | známka 2,00
Podle Kožušníkova prohlášení rozšiřování působnosti médií veřejné služby mimo klasické lineární služby (televizní a rozhlasové vysílání) do oblasti internetu a internetových aplikací může výrazně narušovat hospodářskou soutěž a dostat se do rozporu s pravidly o poskytování veřejné podpory. Například v roce 2010 nechala ČT společnosti Microsoft dodat řešení pro online olympijské vysílání. Microsoft zvolil vlastní proprietární technologii Silverlight, čímž zvýhodnil své zákazníky a fanoušky svých frameworků (Moonlight). Přitom prý podle svého kodexu Česká televize "vytváří a strukturuje programová schémata a programy, které ... zůstávají vnímavými vůči potřebám menšinových skupin", tedy i vůči příznivcům open source. Nedílnou součástí vysílání se v posledních letech stalo předvádění produktů společností jako Facebook, Twitter nebo Microsoft (Skype), a tak ČT zvyšuje povědomí o těchto značkách, názorně demonstroje konkrétní možnosti jejich využití či přímo diváky nabádá k interekci skrze jejich užívání. Logicky by se pak třeba společnost Seznam.cz mohl ptát: "Proč Česká televize maří mé investice do portálu Mapy.cz, tím že v rámci zpravodajství vystavuje konkurenci od Googleu?"
Kožušník jako řešení vidí zákaz nekontrolovaného rozšiřování aktivit médií veřejné služby na internet, což by chtěl i prosadit. Toto prohlášení však zavání planými předvolebními sliby, neboť jakožto europoslanec se mohl této věci věnovat již tři roky. Ostatně při předvolební kampani v roce 2009 Kožušník podobně vyrukoval se slibem usilovat o zrušení koncesionářského poplatku, jemuž ale zatím nedostál.


description: Texty v jednoduchém značkovacím jazyce Markdown lze psát v libovolném editoru. Ghostwriter je však speciální editor navržený přímo pro účely tohoto jazyka.

title: Ghostwriter: editor pro Markdown


description: Jednou z oblastí, kterým byly věnovány přednášky na konferenci OpenAlt, byla otevřená data. Ondřej Profant hovořil o tom, jak se otevírají data na úrovni celé Prahy.

title: Celopražská otevřená data

maintext:
Pátek, 11. listopad 2016 | | známka 1,00
Otevřená data jsou, když…
…jsou data zveřejněna v úplné podobě, pod neomezující licencí (pro nekomerční i komerční použití), strojově zpracovatelná, v otevřeném datovém formátu a v českém právním prostředí také zařazena do příslušného katalogu. Postupem času přibývá orgánů veřejné správy, které otevřená data poskytují a stejně tak přibývá i počet zpřístupněných datových sad.
Rada hlavního města Prahy zařadila otevření dat do svého programového prohlášení, v květnu 2015 schválila její ICT komise projektový záměr a postupně se přešlo k realizaci, kdy se koordinátorem stal člen komise Ondřej Profant, který o celé záležitosti pohovořil na konferenci OpenAlt.
Ondřej Profant při své přednášce o celopražských otevřených datech
Digitální strategie a otevřená data
V červenci 2015 schválila Rada hl. m. Prahy dokument Teze digitální strategie hl. města Prahy, který se stal základem pro další postup. „Myslím si, že je to velmi zajímavý a dobrý dokument, kterým se mohou inspirovat v dalších obcích. Ten dokument je čitelný, má jednu a půl stránky a je to opravdu myšleno tak, abyste to mohli ukázat politikovi a on to alespoň z části byl schopen pochopit,“ říká k dokumentu Ondřej Profant.
Jednou z tezí obsažených v dokumentu je, že otevřená data jsou „nová ropa“. Na základě toho vznikl projekt celopražských otevřených dat. Do něj je již dnes zapojeno čtrnáct organizací. „Například data o údržbě silnic nemá magistrát. To má Technická správa komunikací.“ Projekt šel „cestou nejmenšího odporu“ a nesnaží se konsolidovat data.
Prosklená část budovy FIT VUT, kde se konala konference OpenAlt
Místo toho jednotlivé organizace přistupují do systému CKAN a vkládají do něj svá data, která mohou být různého charakteru – od statických dat (která se v nějakém intervalu pravidelně exportují – třeba z excelových tabulek či databází) až po data poskytovaná v reálném čase.
Zatím jen částečné zapojení
Zapojení orgánů a organizací v rámci celé Prahy je zatím jen částečné, zejména z hlediska jednotlivých městských částí. „Třeba máme faktury z pěti městských částí.“ Škála aktuálně dostupných dat je poměrně velká – k dispozici jsou například data o hromadné dopravě (včetně jízdních řádů), o zoologické zahradě, informace o majetku, o výpůjčkách z knihovny…
Ondřej Profant vyzývá zájemce o využití dat, z něhož bude nějaký výstup, aby se mu ozvali: „My bychom rádi ty výstupy konsolidovali, dělali jim zpětně reklamu a je to pro nás důležité i vnitřně – že ta data opravdu někdo využívá.“
Datové formáty a technické řešení
Pražská otevřená data se zveřejňují v celé řadě datových formátů. „U spousty aplikací jsme rádi, že dokážeme exportovat CSV. Mapy mají různé souřadnicové systémy… Naštěstí náš Institut plánování a rozvoje dodává [geografická data] ve všech formátech rovnou.“ Jízdní řády jsou ve formátu GTFS.
Nabídka formátů pro data o zastávkách MHD
Technické řešení je založeno především na systému CKAN, určeném pro tyto účely, tedy zveřejňování a katalogizaci otevřených dat. Systém je napsán v jazyce Python. Katalogizovat v tomto systému lze nejen data, ale třeba také API nebo dokumentaci. Při nasazování systému CKAN implementátoři přispívali i do upstreamu, implementační skripty jsou pod open-source licencí.
Systém běží na linuxové distribuci CentOS a data se ukládají do databáze PostgreSQL.
Již samotný systém umožňuje s daty poměrně široce pracovat a prezentovat je – ať už ve formě tabulek, grafů nebo map. Náhled na data si lze vložit na vlastní web nebo do blogu (je to řešeno přes iframe, takže je potřeba podpora tohoto řešení).
Mapa zastávek MHD vygenerovaná z dat
„[Z porovnání povodňových map] můžete vidět, jak jsou alespoň teoreticky účinná protipovodňová opatření, která se za spoustu peněz postavila od povodní,“ popisuje jedno z možných využití dat Ondřej Profant.
Některé aplikace využívající pražská data
Jednou z aplikací, které využívají celopražská otevřená data, je Supervizor vytvořený na ministerstvu financí a vizualizující data o výdajích daného subjektu. V první fázi zobrazuje data z Institutu plánování a rozvoje, připravuje se nasazení na data městských částí a magistrátu.
Výdaje IPR v aplikaci Supervizor
Vyvíjí se nová verze aplikace (s pracovním názvem Supervizor+), která zobrazuje rozklikávací rozpočet. „Funguje s jakýkoli účetnictvím, což je velmi důležité, protože když to budeme dávat dalším obcím, nebudeme po nich chtít, aby dělaly nějaké integrace. (…) Oni budou vědět, že když jejich účetnictví splňuje zákonné normy, mohou mít rozklikávací rozpočet zdarma.“
V Novém Městě na Moravě používají aplikaci rozklikávacího rozpočtu i k rozpočtovému plánování, tedy nikoli jen jako informace pro občany.
Otevřená data ovšem masivně využívají i soukromé firmy, ať už pro vlastní účely nebo na nich přímo stavějí své služby. „Největším uživatelem našich dat je Seznam.cz,“ říká Ondřej Profant. Všechny firmy mají k dispozici stejná data a mohou si tak konkurovat v tom, kdo nabídne lepší služby. To je zásadní rozdíl oproti tomu, když jsou data dostupná jen přes nějakou „oficiální“ aplikaci, ať již vyvinutou pro daný orgán veřejné správy nebo mající na data exkluzivitu.
Z konference OpenAlt – svobodně si vyrobte, co potřebujete
Typickou ukázkou exkluzivního přístupu k datům jsou celostátní jízdní řády. Data shromažďovaná od dopravců ministerstvem dopravy získává firma CHAPS a ta je poskytuje vydavatelství MAFRA provozujícímu webové jízdní řády. Nikdo jiný data využívat nemůže, takže pokud někomu daná webová aplikace nevyhovuje nebo by chtěl vytvořit něco lepšího, má smůlu.
Otevřená data s nadstandardními službami
Řečené ovšem neznamená, že by nebylo možné poskytovat na komerční bázi k datům ještě určité nadstandardní služby. „Já osobně mám plán, zatím nerealizovaný ve formě nějakého projektu, na komerční otevřená data,“ přibližuje další záměry Profant. „Budeme uzavírat smlouvy s konkrétními uživateli, kterým budeme garantovat dostupnost a kvalitu dat.“
Stánek české komunity Mozilla (webový prohlížeč je nejčastějším „oknem“ do otevřených dat)
Shrnutí
Celopražská otevřená data mají velký potenciál, jehož využití bude záviset jak na zpřístupňování dalších dat (z více městských částí a dalších orgánů a organizací, více druhů dat), tak na ochotě vytvářet aplikace, které budou data využívat. Zatím je to spíš tak, že brzdou je spíš to první a zájem tvořit aplikace je. Z toho, co se vytvoří a vyzkouší v rámci Prahy, pak budou moci těžit města a obce po celé republice.


maintext:
Matthias Kirschner, prezident Free Software Foundation Europe (FSFE), je ze situace smutný. Táže se, proč se na zprávě pro primátora podílela firma těsně spolupracující s Microsoftem: „Takové vztahy jsou problematické a lidé by měli výsledky interpretovat s jejich zvážením.“ Pokud by došlo k návratu k Microsoftu, bylo by to podle Kirschnera ukázkou toho, jak těžké je vymanit se ze závislosti. „Samozřejmě to bude oponenty vykreslováno jako selhání svobodného softwaru, namísto selhání při zadávání zakázek po mnoho let.“
V rámci širšího projektu „architektury a klientů“ za celkem 18,9 milionu eur (tedy více než půl miliardy korun) by město přijalo dva experty na Windows, kteří by pomohli vyvinout novou klientskou aplikaci pro Windows. Kritika otevřeného řešení zaznívá (kromě primátora) hlavně z odboru lidských zdrojů – že údajně „efektivita a produktivita práce výrazně poklesla“, že „i po 10 letech od začátku migrace jsou uživatelé nespokojeni“ a konečně že je současné řešení „daleko za technickými možnostmi tradičních standardních řešení.“
Mnichovští radní debatují o návrhu , že by se na počítače města vrátil systém Microsoft Windows (konkrétně ve verzi 10) a kancelářský balík Microsoft Office. Návrh předložil současný primátor Dieter Reiter, který návrat k Microsoftu podporuje již od svého nástupu do funkce v roce 2014. Podle nynějšího návrhu by měli mít uživatelé na výběr, zda budou používat svobodný software (linuxovou distribuci LiMux a kancelářský balík LibreOffice) nebo proprietární software od Microsoftu.
Radní v Mnichově debatují o možném návratu k softwaru od firmy Microsoft. Pokud by k návratu došlo, bylo by to podle FSFE ukázkou toho, jak obtížné je vymanit se ze závislosti na konkrétních proprietárních produktech.
V Mnichově se debatuje o návratu k Microsoftu
Tomáš Crhonek
Odpovědět Odkaz 1 - Asi nikdy nepochopím, k čemu úřady potřebují obecné programy jako *Office. Pracují se strukturovanými daty, formulářovými daty, číselníky a tabulkami. Obecný textový procesor je v takovém prostředí zcela k ničemu. Pokud potřebují napsat formální dopis s obecným textem, tak k tomu dneska perfektně poslouží jakýkoliv CMS, který do dopisu automaticky vloží aktuální hlavičku úřadu, může jej rovnou elektronicky podepsat a archivovat. - No, toto je věčně se opakující problém a já s tím asi nic neudělám.
2 - "by město přijalo dva experty na Windows, kteří by pomohli vyvinout novou klientskou aplikaci pro Windows"
Ano, proč psát multiplatformní aplikaci, když lze napsat apku pro jeden konkrétní OS (a to ještě komerční). Trochu mi to připomíná jeden celostátní systém v ČR, který má některé části postavené nad MS Silverlight a byl vyvíjen v době, kdy MS dávno ohlásil, že se Silvelight končí. Takže máme produkt za x stovek M, který je postavený na zastaralé technologii, která není dostupná ani ve Windows.
Re: V Mnichově se debatuje o návratu k Microsoftu
Lukáš Jelínek
Odpovědět Odkaz Ad 1 - zvyk je železná košile. Navíc ho podporují i různé SW typu spisových služeb, které jsou "by design" navázány na Word a integraci s ničím jiným přímo nepodporují (úřad by si integraci musel nechat udělat a tudíž i velmi draze zaplatit - do toho se nikomu nechce).
Ad 2 - tohle je pořád dokola. A teď se to ještě vrací v mobilních aplikacích. Na všechno se dělají aplikace pro Android a případně iOS (výjimečně i pro WP), místo aby se udělala jedna pořádná aplikace webová, která by jela všude. Tady zase často bývá důvodem to, aby se "využily možnosti telefonu", rozuměj aby se uživatel co nejvíc šmíroval. Re: V Mnichově se debatuje o návratu k Microsoftu
nobody
Odpovědět Odkaz nejhorsi je ze v pripade napsani NOVE aplikace pro Windows, se pak rekne "Podivejte jak se nam to dobre ovladat na tech Windows", pritom kdyby tu NOVOU aplikaci udelali pro Linux tak tam bude totozna bez potreby Windows a take by se logicky ovladala lepe nez nejaka stara-spatna...
druha vec pak je, ze se muze stat tak jako se bezne stava ve statni sprave, ze NOVA aplikace bude vlastne horsi nez ta stara, bude se hure ovladat, bude tam mene moznosti ale bude se rikat jak je dokonala, protoze byla tak draha a Microsofti lobiste si budou mnout ruce, protoze uz bude prechod na Windows zarizen/zaplacen/podplacen...
V Mnichově se debatuje o návratu k Microsoftu
Osvald Tretter
Odpovědět Odkaz Praktická ukázka, kdože to pracuje ve státních institucích... samé ovce... bééé :D
V Mnichově se debatuje o návratu k Microsoftu
anonym
Odpovědět Odkaz Ano připojuji se k názoru "Osvald Tretter" úplný nýmand se časem naučí pracovat s chytrým telefonem, tabletem, tedy s přístroji bez vybavení M$ Wincek a M$ Oppice, ale chytrý a studovaný úředník to nedokáže. Dokonce to už jsem bouchnul smíchy při čtení prvního příspěvku:
2 - "by město přijalo dva experty na Windows, kteří by pomohli vyvinout novou klientskou aplikaci pro Windows"
Co ta klientská aplikace asi tak bude dělat? Asi rozsvěcovat čudlíky na klávesnici, aby úřednící věděli co mají zmáčknout.
Ne ne, Linux do státní správy nelze dostat, to je nadlidský výkon, ti úředníci to nezvládnou.
V Mnichově se debatuje o návratu k Microsoftu
Wrunx
Odpovědět Odkaz Spíš za tím vidím politickou objednávku, vždyť bývalá starostka si (tedy pokud mě paměť neklame...) dokonce chválila že Linux už se na úřadě dobře rozjel. Jenže, co kdyby se nedejpámbu ukázalo, že to jde i bez všemocného Microsoftu? Ještě by mohly začít chtít přejít i další úřady či instituce! No to tak!
Re: V Mnichově se debatuje o návratu k Microsoftu
nobody
Odpovědět Odkaz prave soucasny startosta zacal tlacit Windows uz pri nastupu, jestli si pamatuju tak presentoval ze je vse s Linuxem spatne driv nez si nechal udelat studii, kterou pro nej delal v podstate Microsoft i kdyz prostrednictvim treti strany, navic Microsoft vyhrozoval ze zrusi svoji centralu v Mnichove a prestehuje se do jineho mesta, takze Mnichov by prisel o jejich dane atd... rozhodne jde o politicky-logistickou-nechutnost...


description: Z hlediska využití se minule popisované harmonice podobají panely ovládané záložkami, s nimiž se setkáváme ještě o dost častěji než s harmonikou. Pojďme se na ně podívat.

title: jQuery (30) - záložky a panely


description: V minulém blogovém zápisku, kde jsem popisoval dosavadní zkušenosti s Fedorou 19, jsem si dal závazek, že v následujících týdnech pomůžu ve volném čase s testováním. Dnes jsem se rozhodl sepsat postřehy a zkušenosti s testováním Fedory.

title: Jak jsem testoval Fedoru 19

maintext:
Úterý, 18. červen 2013 | | známka 1,25
V minulém článku, kde jsem popisoval dosavadní zkušenosti s Fedorou 19, jsem si dal závazek, že v následujících týdnech pomůžu ve volném čase s testováním. Bylo to hlavně kvůli tomu, že velká část brněnské části Fedora QA měla dovolenou kvůli zkouškovému či státnicím. A zrovna posledních několik týdnů před vydáním je z pohledu testování velmi důležitých.
Na dva týdny jsem se tedy připojil k Fedora QA a na vlastní kůži si zkusil, jak takové organizované testování Fedory funguje. Je rozděleno do tří hlavních milníků: alpha, beta a final. Při testování každého milníku vycházejí tzv. test composy, což jsou aktuální sestavení vývojové verze Fedory. Tyto composy se musí opakovaně testovat, jestli v nich nedošlo k regresím nebo jestli byly opraveny chyby, které byly nalezely dříve. Organizaci testování composů usnadňují tzv. testovací matice, které obsahují test casy, což jsou postupy, jak otestovat určitou funkcionalitu za určitých okolností. Můžete se podívat např. na testovací matice instalátoru, abyste měli představu, jak to vypadá. Funguje to tak, že s daným composem projdete daný test case a pokud se vašem výsledky shodují s předpokládanými, dáte danému test casu zelenou fajfku. Pokud narazíte na nějaký problém, označíte jej neúspěšných výsledkem a problém nahlásíte v bugzille.
Já jsem se vrhnul do testování instalátoru opravdu energicky a nejdříve zkoušel různé hodně divoké kombinace jako např. instalaci na BTRFS s x různými oddíly a šifrováním. Ukázalo se, že to byly hodně divoké kombinace, protože instalátor je v mnoha případech nedal. Proto jsem se nadále držel testovacích matic a testoval jen scénáře, které jsou mnohem blíže skutečnému použití. Poté už jsem v instalátoru nenarazil na žádnou vyloženou chybu, ale přece jen jsem jednu chybu nahlásil. Instalátor se totiž hodně divně choval, když jste při instalaci zachovali /home a nově vytvořený uživatel už měl vytvořený adresář. V tomto případě uživatele sice vytvořil, ale účet zamknul. Po nahlášení se to opravilo do stavu, kdy instalátor uživatele vytvoří, spáruje ho to s adresářem a ještě případně změní UID souborů v adresáři, pokud se neshoduje - výrazně uživatelsky přívětivější řešení.
Další zajímavou maticí je desktopová, kde se testuje základní funkcionalita prostředí a výchozích aplikací. Tady se primárně testují GNOME a KDE, což jsou oficiální desktopy, jejichž chyby mohou zablokovat vydání. Testovat lze ale i ostatní prostředí: Xfce, LXDE, MATE, Cinnamon,... jen chyby proti nim nahlášené nemůžou zdržet vydání. Tzv. blocker bugy, neboli chyby blokující vydání, jsou zajímavostí testování Fedory. Ta totiž na rozdíl např. od Ubuntu, které vyjde v určité datum stůj co stůj, může nabrat zpoždění kvůli blocker bugům. Ty mají svá kritéria, které musí splnit, aby mohly být označeny za blockery. Každé vydání (alpha, beta, final) má svá kritéria, postupně přísnější. Pokud si myslíte, že nějaká chyba splňuje kritéria, můžete ji speciálním tagem v bugzille nominovat. Každý týden se potom koná blocker bug meeting, kde tým Fedora QA hlasuje, které problémy kritéria opravdu splňují. Pokud je schválen jako blocker, Fedora nevyjde dřív, než je opravený, což je určitě dobrá motivace a tlak na vývojáře.
Mně se podařilo v desktopové testovací matici narazit na jeden blocker bug, kdy GNOME Shell nedokázal zobrazit všechny ikony v nabídce aplikací. Ten byl vývojáři GNOME posléze rychle opravený. V KDE jsem narazil na problém, že po aktualizaci systemd nestartoval polkit-kde-auth, což vyřadilo z provozu všechny aplikace, které žádaly PolKitu o práva roota. I když se mi chybu podařilo několikrát spolehlivě reprodukovat, nikomu jinému ne a při dalším test composu už jsem měl problémy ji spolehlivě reprodukovat i já, takže skončila v kategorii zvláštních, nereprodukovatelných chyb.
Jak jsem říkal, i aktualizace ve vývojové verzi mohou přinést regrese. Docela dost jich přišlo s aktualizací GNOME 3.8.3. Např. knihovna gogl byla sestavena s aktivovanou podporou Waylandu, což vyřadilo GNOME na proprietárních ovladačích od nVidie, které Wayland ještě nepodporují. Díky testerům to bylo brzo odhaleno a opraveno. Já jsem potom narazil na problém, kdy po připojení GNOME Documents ke Google Docs aplikace padala. Po debugování společně s vývojářem aplikace jsme přišli na to, že GD si stahují ze serveru i náhledy dokumentů a nebyla ošetřena situace, kdy dokument z nějakého důvodu náhled na serveru nemá. I tato chyba byla velmi rychle opravena. Pořád mi sice přijde, že indexování souborů nefunguje zcela v pořádku, protože se na některých souborech zasekne až neuměrně dlouho, ale už to neshazuje celou aplikaci a týká se to jen některých souborů, takže to nebylo uznáno jako blocker bug.
Zajímavým nástrojem, který pomáhá při testování Fedory, je ABRT, což je asi nejpropracovanější nástroj na hlášení chyb, jaký jsem kdy viděl. Nejenže už dokáže velmi dobře detekovat duplicitní chyby a nezaplavovat tak bugzillu, ale má i vlastní databázi problémů vně bugzilly, kde si může člověk prohlédnout statistiky chyb, vylistovat si nejčastější problémy podle balíčků či správců, což může sloužit jako vodítko pro vývojáře, na jaké chyby se zaměřit.
Testování Fedory 19 se dostává do finální rovinky. Pokud se neobjeví žádné zásadní problémy, měla by za 14 dní vyjít ostrá verze. Jsem rád, že jsem měl tu příležitost nahlédnout v posledních 14 dnech trochu víc pod pokličku testování Fedory a taky pomoct k tomu, aby byla Fedora 19 kvalitnějším vydáním. A třeba se dostanu i mezi Heroes of Fedora Testing :-)


description: Ověřování klienta s využitím možností TLS se zatím moc nevyužívá. Pro vyřešení překážek, které tomu brání, vznikl protokol TLS Channel ID. Jak funguje a co přináší?

title: TLS Channel ID: další úroveň zabezpečení komunikace


description: Autorská a související práva jsou chráněna, a to jak prostředky právními, tak v některých případech i technickými. Pojďme se podívat na to, jaká je situace a co se skrývá za známou zkratkou DRM.

title: Autorské právo pro běžné uživatele (8): ochrana práv


title: Linux E X P R E S

maintext:
Re: Qreator
Honza
Odpovědět Odkaz
tak sw centrum nezmizelo, jen mám teďka dvě, takže měním otázku, proč to instaluje další sw centrum, a nenainstaluje se to pouze samo o sobě, a tahá mě to do kompu ještě další dva programy(Ubuntu sw centrum, a ubuntu program na aktualizace) a chce to restart?


description: Je tu nová generace disků WD PiDrive od WDLabs, speciálně určených pro spolupráci s Raspberry Pi.

title: Třetí generace pevných disků WD PiDrive


title: jQuery (31) - dialogy v jQuery UI

maintext:
Dialogy bývají pro někoho důvod, proč vůbec používat jQuery UI. Jejich implementace „na vlastní pěst“ je hodně pracná a přitom stačí jen vzít a použít to, co je připraveno.
Středa, 9. listopad 2016 | | známka 1,00
Co je dialog?
Důležité je si uvědomit, co to vůbec dialog ve webové aplikaci je. Je to ohraničená oblast okna (případně i samostatné okno, nezávislé na okně, kde je otevřena stránka), která se zobrazí a umožňuje interakci s uživatelem. Pro dialog je typické, že se zobrazuje jen po omezený čas, kdy je potřeba.
Dialog může mít modální charakter (neumožnit interakci se zbytkem aplikace, dokud je otevřen), též může mít – a často mívá – horní lištu s ovládacími tlačítky (nejčastěji se zavíracím tlačítkem, může mít i minimalizační, maximalizační, případně nabídkové), může mít měnitelné rozměry, téměř vždy bývá posouvatelný.
Dialog může být připraven předem nebo konstruován dynamicky, může komunikovat jen se zbytkem aplikace nebo i přímo se serverem apod. Typicky dialog obsahuje různé formulářové komponenty (textová pole, zaškrtávátka, tlačítka…), může být ale tvořen třeba i obrázkovou plochou (například náhledovou mapou).
Dialog v jQuery UI
Widget Dialog v jQuery UI zajišťuje základní dialogovou funkcionalitu – tedy vytvoření okna na stránce. Okno má horní lištu (standardně se zavíracím tlačítkem), lze ho posouvat a měnit jeho rozměry. Lze také přidat dolní tlačítka. O zbývající obsah dialogu se ale už musíme postarat my.
Posouvání dialogu za horní lištu lze zakázat, změnu rozměrů lze také buď zcela zakázat nebo jen nastavit meze.
Element pro dialog může být připraven v HTML předem nebo vytvořen až později za běhu. Staticky připraveno to může vypadat třeba takto:
Nejjednodušší dialog se potom vytvoří prostým zavoláním:
$('#dialog').dialog();
Jak si můžete vyzkoušet, zobrazí se prázdný dialog, se kterým lze pracovat pomocí myši a zavřít ho kromě tlačítka křížku i klávesou Esc.
Nejjednodušší dialog
Jistě ale chceme víc, pro začátek třeba titulek na liště, nějaký text v dialogu a dole potvrzovací tlačítko. Nejdřív tedy HTML:
Toto je dialog.
A teď JavaScript:
var props = { title: 'Dialog', buttons: [ { text: "OK", click: function() { $(this).dialog('close'); } } ] }; $('#dialog').dialog(props);
Zprávu v dialogu zde definujeme opět staticky (lze ji ale přidat i programově), ostatní parametry potom při vytváření widgetu. Uvedenou metodou close() lze dialog samozřejmě zavřít i odjinud.
Dialog se zprávou
Pokročilé možnosti
V některých případech potřebujeme, aby byl dialog modální a nešla měnit jeho velikost. Aby to bylo zajímavější, přidáme si také animaci otevření a zavření dialogu.
var props = { title: 'Dialog', modal: true, resizable: false, show: 'fade', hide: 'explode' }; $('#dialog').dialog(props);
Na obrázku můžete vidět jeden okamžik animace zavírání dialogu efektem „explode“.
Zavírání dialogu – explode
Podobně lze nastavit i další parametry, například rozměry a jejich meze, podrobnosti najdete v dokumentaci.
Manipulace s dialogem
Zatím všechny příklady ukazovaly otevření dialogu zároveň s vytvořením widgetu. Operace lze ale rozdělit – pouze si widget připravit (otevření se potlačí nastavení autoOpen na hodnotu false ) a otevřít ho až později.
$('#dialog').dialog({ autoOpen: false }); … $('#dialog').dialog('open');
Metodu open() lze volat i poté, co byl dialog zavřen (opětovně se tím otevře). Prostředky pro dialog zůstávají alokované (ve formě objektů v DOM) až do chvíle, než se zavolá destroy() . Potom už samozřejmě dialog otevřít nelze a je potřeba ho znovu vytvořit.
Zda je dialog otevřen, lze snadno zjistit metodou isOpen() .
Pokud máme dialogů na stránce více, může být užitečné poslat nějaký dialog nahoru, aby ho měl uživatel na očích. Zajistí se to snadno:
$('#dialog').dialog('moveToTop');
Události a styly
Widget Dialog umožňuje reagovat na celou škálu událostí. Při vytváření je to create , při otevírání open , před zavřením beforeClose a při zavření close . Událost beforeClose lze vetovat (vrátit false ), dialog pak zůstane otevřený – to se velmi hodí jako ochrana proti ztrátě neuložených změn.
Dále jsou tu sady událostí souvisejících s posouváním dialogu ( drag , dragStart , dragStop ), změnou rozměrů ( resize , resizeStart , resizeStop ) a se získáním fokusu ( focus ). Hlavně poslední událost je užitečná, lze na ni „pověsit“ například aktualizaci dat.
Vzhled dialogu lze měnit pomocí CSS, k dispozici je řada tříd. Například ui-dialog představuje celý dialog, ui-dialog-titlebar titulkovou lištu, ui-dialog-titlebar-close zavírací tlačítko a ui-dialog-content kontejner pro obsah dialogu. Tedy kdo si chce kupříklad obarvit lištu na modrou barvu, může tak snadno učinit:
.ui-dialog-titlebar { background-color: blue }
Vlastní widget
Tímto je u konce procházka přes widgety, které jQuery UI nabízí. Příště si vytvoříme widget vlastní, protože je to občas potřeba a není to vůbec složité.


description: Společnost QNAP Systems uvedla novou řadu serverů NAS podnikové třídy TES-x85U. Mezi první modely nové řady patří 18pozicový TES-1885U a 30pozicový TES-3085U.

title: Nová řada podnikových NAS od QNAP s podporou dvou operačních systémů


description: Specializovaná linuxová distribuce Mythbuntu, odvozená od Ubuntu a integrující software MythTV, již nebude vyvíjena. Tvůrci doporučují přejít na Xubuntu a specializované balíčky instalovat z Mythbuntu PPA.

title: Distribuce Mythbuntu končí


description: Otec webu varuje, že nechráněná otevřená data mohou být cílenými zásahy zneužita k vyvolání chaosu nebo jiných problémů.

title: Tim Berners-Lee varuje před chaosem z útoků na otevřená data


description: Ransomware je momentálně asi nejrozšířenější hrozba ohrožující podniky i koncové uživatele. Jednoduchou, a přesto účinnou metodou omezení hrozby ransomwaru je zajistit, abyste vždy měli aktuální, dálkově ovládané zálohy dat. Vhodným řešením je použít dostatečně výkonné datové úložiště NAS, které nabízí rozsáhlé možnosti zálohování a podporuje snímky v časových bodech umožňující chránit důležitá data, rychle obnovovat soubory a zamezovat tak prostojům v práci.

title: Ochrana dat před ransomwarem pomocí NAS


description: O tom proč mi počínání vývojářů ABRTu připomnělo starý dobrý duch open source, který se v poslední době začal poněkud vytrácet.

title: Duch open source

maintext:
Pondělí, 29. duben 2013 | | 1 | známka 1,00
Zhruba před třemi týdny jsme byli dělat akci Odpoledne s Red Hatem na Slovenské technické univerzitě v Bratislavě. Jednu z přednášek měl Michal Toman o ABRTu. Pro ty, kteří netuší, o co se jedná: ABRT je nástroj pro hlášení problémů ve Fedoře a Red Hat Enterprise Linuxu, který se za posledních několik let vyvinul v řešení, které je daleko před svou konkurencí ve světě Linuxu. Člověk by si řekl, že je to ukázková konkurenční výhoda vůči ostatním linuxovým distribucích.
Proto mě zaujala řeč Michala o budoucnosti tohoto projektu. Cílem totiž není udržovat si tuto konkurenční výhodu, ale nabídnout ji ostatním. Týmu ABRTu momentálně pracuje na tom, aby byl tento nástroj k dispozici i pro SUSE a rádi by našli někoho, kdo by se ujal portu na Ubuntu/Debian a další distribuce, a poskytli mu maximální možnou podporu. Cílem je zajistit lepší kvalitu softwaru v celém linuxovém světě. Projekt by měl jít až tak daleko, že by třeba byl schopný na základě reportů z různých distribucí nahlásit vývojářům distribuce, že problém se vyskytuje pouze u nich, takže tam mají asi něco rozbitého oni.
Vývojáři ABRTu by se samozřejmě mohli i nadále věnovat zlepšování pouze pro Fedoru nebo RHEL a vytvářet tak konkurenční výhodu vůči ostatním. Raději se jí ale vzdají, protože rozšíření ABRTu do dalších distribucí přinese lepší software všem, což se opět pozitivně projeví na Fedoře a RHEL. Připomíná mi to ten opravdový duch open source, který se v poslední době začal z vývojáře v linuxovém světě vytrácet. Přijde mi, že začínáme zapomínat, co udělalo z Linuxu úspěšnou platformu. Před dvaceti lety uspěla hrstka dobrovolníků proti všem předpokladům jen díky tomu, že si ve vývoji nekonkurovali, ale naopak spolupracovali a táhli za jeden provaz. To je důvod, proč Linux uspěl a komerční Unixy, kde si každý vyvíjel na vlastním písečku, ztratily na významu.
Dnes mi přijde, že se čím dál více bere open source pouze formálně. Dost subjektů ve světě Linuxu se chová tak, že sice software vyvíjejí jako open source, protože se to po nich tak nějak očekává, nebo jsou k tomu licencí vázáni, ale o nějakou spolupráci, sdílení znalostí a táhnutí za jeden provaz, tedy to, co dělá open source open source, je ve skutečnosti nezajímá. Čím dál častěji slýcháme výroky jako "Vyvíjíme to pro nás, nikdo jiný nás nezajímá", "Projekt XY nikdy podporovat nebudeme, protože -zástupný problém-" (skutečný je, protože je to konkurence). Samozřejmě konkurence a rivalita mezi open source projekty a firmami musí být, ale nikdy by neměla přerůst do takové míry, aby bránila spolupráci ve vývoji. Doufám tedy, že nakonec vždy zvítězí zdravý rozum a přístup vývojářů ABRTu bude i nadále standardem v linuxovém světě.


description: Minulý díl seriálu byl věnován různým výjimkám z běžných principů autorského práva. Dnes se podíváme na další speciální případy, například dočasné rozmnoženiny nebo výjimky pro knihovny.

title: Autorské právo pro běžné uživatele (4): dočasné rozmnoženiny, výjimky pro knihovny a zdravotně postižené

maintext:
Pondělí, 5. září 2016 | | známka 1,00
Dočasné rozmnoženiny
Zákon poskytuje automatickou licenci pro určité případy tvorby dočasných rozmnoženin díla. Konkrétně tehdy, pokud je třeba umožnit oprávněné užití díla nebo jeho přenos počítačovou nebo podobnou sítí (uskutečněnou prostředníkem) a dále také pro záznam rozhlasového či televizního vysílání pro účely vysílatele (pokud autor udělil k samotnému vysílání souhlas).
Co to v praxi znamená? Je v pořádku zkopírovat například hudbu, video nebo program, pokud je to potřeba pro oprávněné užití (ať už k osobním účelům či nikoliv) – například si je přenést na jiné médium, jiné místo na disku v počítači, do jiného zařízení. To je ten první případ.
Druhým případem jsou různé proxy servery, webové cache, obsahové sítě (CDN), e-mail, služby pro posílání souborů apod. – zkrátka služby, které přenášená data dočasně ukládají. Bez takto koncipované výjimky by těžko mohly fungovat. A konečně třetí případ je velmi podobný tomu prvnímu, záznam vysílání však nemusí být nezbytnou součástí procesu.
Knihovní licence
Knihovny a další podobná zařízení příliš nepasují do běžného režimu autorského zákona. Provádějí totiž řadu činností, které bez souhlasu autora standardně nejsou možné. Proto existuje celá sada výjimek, které tyto případy řeší.
Výjimky se netýkají jen knihoven, ale také archivů, muzeí, galerií, škol všech úrovní a jiných nevýdělečných školských a vzdělávacích zařízení.
V první řadě lze originály a rozmnoženiny vydaných děl (nejen knih!) půjčovat jak na místě (prezenčně), tak i mimo prostor subjektu (absenčně). Ovšem zvuková a audiovizuální díla lze půjčovat jen prezenčně a subjekt musí zabránit pořízení rozmnoženiny. Půjčovat lze prezenčně také originály nebo rozmnoženiny obhájených diplomových, rigorózních a dalších prací pro studium nebo výzkum (pokud to autor výslovně nezakázal).
Pro absenční půjčování děl je ve většině případů povinnost platit poplatky kolektivním správcům. Na ně v tomto seriálu přijde řada později. Zatím si můžete přečíst starší sérii článků Kolektivní správa autorských práv.
Dále může oprávněný subjekt zhotovit rozmnoženinu pro své archivní a konzervační potřeby a dále rozmnoženinu nahrazující poškozenou nebo ztracenou rozmnoženinu (a tu lze pak také půjčovat). Může i zpřístupnit dílo (případně pro to i zhotovit rozmnoženinu) ze svých sbírek pomocí technických zařízení pro studium nebo výzkum, přičemž musí opět zabránit pořízení rozmnoženiny.
Co si pod takovým zpřístupněním díla představit? Muzeum má třeba ve sbírce sochu, tu trojrozměrně nasnímá a prostřednictvím speciálních brýlí umožní její prohlížení.
Poslední „knihovnickou“ výjimku lze stručně vyjádřit jako právo tvorby katalogu sbírek. Při tvorbě katalogu lze použít rozmnoženinu díla. Katalog lze zpřístupnit veřejnosti, pokud se zamezí zhotovení rozmnoženiny výtvarného díla využitelné pro obchodní účely.
Licence pro zdravotně postižené
Zákon definuje výjimky také pro některé případy týkající se zdravotně postižených. Lze nekomerčně zhotovovat, rozšiřovat, sdělovat a půjčovat rozmnoženiny vydaných děl (v případě půjčování se to týká i originálů) pro zdravotně postižené v rozsahu jejich postižení. V případě postižení zraku lze zvukovou složku audiovizuálního díla takto doplnit o slovní vyjádření složky obrazové.
Lze tedy například pro zrakově postižené načíst knihu do zvukové podoby, navyprávět filmový děj či vyjádřit knihu v Braillově písmu (nebo ji třeba nazvětšovat), pro sluchově postižené vytvořit titulky podle mluveného slova apod. Ve všech případech ale platí, že to nelze dělat komerčně.
Osiřelá díla a zbývající výjimky
Naposledy se k výjimkám vrátíme příště. Hlavním tématem budou tzv. osiřelá díla (autor není znám nebo ho není možné nalézt), což je zajímavá věc, která je v českém právu relativní novinkou – není tu s námi ještě ani dva roky.


description: Autorská díla často vznikají během práce ve firmách a organizacích, ale například také během školní výuky. Platí pro ně poněkud specifické podmínky.

title: Autorské právo pro běžné uživatele (6): zaměstnanecká, školní a další díla

maintext:
Pátek, 21. říjen 2016 |
Zaměstnanecké dílo
Pod autorským dílem si člověk většinou představí dílo jednoho či několika málo autorů, kteří pracují samostatně („na volné noze“). Jenže mnoho děl – a týká se to zejména softwaru – vzniká během práce v rámci zaměstnání (pracovního poměru, práce v rámci dohod apod.). U nich je situace poněkud jiná, protože zaměstnanec dostává za svoji práci mzdu a je tedy logické, že do jeho vztahu k dílu vstupuje i zaměstnavatel.
Výchozí stav je tedy takový, že majetková práva autora k dílu, které zaměstnanec vytvořil v rámci své práce, vykonává zaměstnavatel. Týká se to i agenturních zaměstnanců (kde práva vykonává „cílový“ zaměstnavatel, nikoli pracovní agentura) a statutárních orgánů či jejich členů.
Pokud tedy například jednatel společnosti s ručením omezeným vytváří v rámci výkonu své funkce pro tuto společnost software, bude se z pohledu nakládání s dílem postupovat stejně, jako kdyby byl zaměstnanec.
Dále platí, že výchozím stavem je, že může zaměstnavatel s dílem dále nakládat, tedy zveřejnit ho (pod svým jménem), upravovat, překládat, spojovat s jinými díly atd., ale také ho jako nehotové dokončit. Zaměstnavatel ovšem nemůže bez svolení autora postoupit výkon práv další osobě, pokud k postoupení nedojde v rámci prodeje závodu nebo jeho části.
Zákaz postoupení kromě jiného znamená, že nelze tento výkon samostatně prodat například při likvidaci právnické osoby nebo při zpeněžování majetkové podstaty v konkurzu. Naopak lze rozdělit firmu a její funkční část prodat (jako část závodu) včetně výkonu práv k dílu zaměstnance.
Uvedené výchozí situace neplatí, pokud se smluvně zakotví něco jiného. Například může mít zaměstnavatel odepřeno v pokračovat v dokončení díla po ukončení pracovního poměru se zaměstnancem. Pokud zaměstnavatel vykonává práva k dílo nedostatečně nebo vůbec, může zaměstnanec–autor požadovat udělení licence (pokud neexistuje závažný důvod k odmítnutí – těžko ale posoudit, co by takovým závažným důvodem bylo). Po smrti či zániku zaměstnavatele bez právního nástupce nabude oprávnění k výkonu práv autor (bývalý zaměstnanec).
Kolektivní dílo
U kolektivního díla je situace podobná situaci u děl zaměstnaneckých. Kolektivní dílo vzniká z podnětu a pod vedením nějaké osoby (fyzické či právnické) a je pod jejím jménem uváděno na veřejnost, přičemž příspěvky jednotlivých autorům nejsou schopny samostatného užití.
Typicky se jedná o takové situace, kdy například malíř maluje velký nástěnný obraz a nechává si některé části malovat od jiných lidí. Díla audiovizuální ani audiovizuálně užitá se za kolektivní nepovažují.
U kolektivních děl se postupuje stejně jako děl zaměstnaneckých, místo zaměstnavatele figuruje ten, pod jehož vedením dílo vzniká. Platí to i u kolektivních děl vytvářených na objednávku (kdy se nepoužije běžný režim díla na objednávku, viz dále), v roli zaměstnavatele tu figuruje objednatel.
Dílo na objednávku, soutěžní dílo
Pokud autor vytváří pro někoho dílo na základě jeho objednávky (nebo pro veřejnou soutěž, například architektonickou – soutěžní dílo), standardně tím objednatel automaticky získává licenci k užití podle účelu smlouvy. Na každé další užití je potřeba výslovně udělená licence.
V praxi to znamená, že když si někdo například objedná architektonický návrh pro stavbu svého rodinného domu, může dílo pro tento účel použít, nemůže už ale stavět podle tohoto návrhu domy pro své zákazníky.
Autor může dílo dále užít a poskytnout licenci i někomu dalšímu, pokud to není v rozporu s oprávněnými zájmy objednatele. V rozporu by to bylo třeba v případě, že by autor poskytl obchodně využívané dílo i konkurentovi objednatele. Navíc lze smluvně tuto implicitní možnost zakázat, stejně jako nemusí objednatel automaticky získat licenci k užití podle účelu smlouvy.
Je otázkou, k čemu by bylo, pokud by si někdo nechal vytvořit dílo a pak ho ke sjednanému účelu nemohl bez další licence užít. (Poznámka autora: Občas lze taková ustanovení zahlédnout ve smlouvách u veřejných zakázek. Zadavatel pak musí znovu platit za poskytnutí licence k tomu, u čeho si zaplatil vytvoření.)
Software, databáze a kartografická díla vytvořená na objednávku se považují za díla zaměstnanecká (ledaže by byla díly kolektivními, ale i tam je režim prakticky stejný). Pozice objednatele je tu tedy ještě o něco silnější než u děl ostatních.
Školní dílo
Jak je to s díly (například literárními pracemi, kresbami, hudebními skladbami, architektonickými návrhy atd.) vytvořenými žáky či studenty v rámci výuky? Dá se říci, že je to někde na půl cesty mezi díly svobodných autorů a zaměstnaneckými díly.
Škola má právo na to, aby jí byla udělena licence na užití díla. Pokud to autor bez závažného důvodu odepře, může se svého nároku domáhat u soudu. Naopak autor může své školní dílo užít nebo k němu poskytnout licenci někomu jinému, pokud to není v rozporu s oprávněnými zájmy školy.
Z jakého důvodu může student odepřít poskytnutí licence a kdy naopak nesmí sám dílo užít? U prvního by mohlo jednat o situace, kdy je dílo v rozporu s autorovým přesvědčením (a vytvořil ho jen pro splnění požadavků v rámci výuky). U případu druhého by bylo užití v rozporu například tehdy, pokud by dílo při uvedení na veřejnost znevažovalo školu či poškozovalo její dobré jméno.
Pokud student na užití nebo licencování svého díla vydělává, má škola oprávnění požadovat přiměřený příspěvek na úhradu nákladů, které vynaložila na vytvoření díla (v praxi třeba materiál, energie, opotřebení strojů či nástrojů apod.), až do skutečné výše. Musí se ale přihlédnout k tomu, kolik škola na užití sama vydělala.
Audiovizuální díla a software
Další specifické režimy platí pro audiovizuální díla a pro počítačové programy (software). Na oba se podíváme příště. Vzhledem k zaměření LinuxEXPRESu je oblast softwaru zvláště zajímavá.


description: Pôvod termínu „právny hacking“ Vám neprezradím, pretože nemám ani najmenšie tušenie, či ho už niekto použil. Tento výraz ma napadol raz pri prúdení mojich myšlienok.

title: Úvaha: právny hacking

maintext:
"Zákon sa môže stať nástrojom na šikanovanie ľudí. Považujem ho za najnedokonalejšiu vec, ktorú človek vymyslel. Je nejednoznačný, v každej krajine iný a často je nefér." zákony nemůžou být nikdy dokonalé, protože, za prvé se společnost neustále mění, a za druhé jimi nelze obsáhnout veškeré lidské chování. A to ani v rámci jedné země, natož celosvětově. zákony nejsou nástrojem na šikanování lidí, od toho tu máme stát a jeho instituce. (viz npř sovětská ústava vs praxe) Ty také ve společnosti zákony uplatňují a i na férovosti tohoto uplatňování pak záleží "férovost zákona". A máme ideální stát? Budeme mít? :) takže zrušit stát a zákony? Přineslo by to zlepšení? Já absolutně nevěřím, že by mohla vzniknout nějaká harmonická společnost, nepravděpodobnější se mně zdá tyranie síly. YMMV
Srovnání počítačového software a zákona značně pokulhává. Počítačový software říká zcela přesně (alespoň to je cíl programátora), co má počítač v každé situaci dělat (a cokoliv jiného je chybou). Zatímco zákon říká (nepřesně), co člověk nemá dělat, a jestli se jedná o porušení zákona musí nutně stanovit nezávislý soud.
Co není zákonem zakázáno je povoleno - co není software povoleno, je zakázáno. Dále, alespoň české právo (a nevím, zda to nevychází již z Řeckého práva, což je základ). ještě říká, že veškeré rozhodnutí státní moci by mělo jít ve prospěch občana (princip zbytečně neomezovat - zda to platí v praxi nechám na laskavém posouzení čtenáři).
Ad "díry v zákonech" ty tam budou prostě vždycky už prostě jen proto, že se civilizace (už nějakých 50 tisíc let) neustále vyvíjí. Dnes nelze připravit zákony pro zítřek. Důležité také je, jak se k tomu "obcházení" společnost postaví.


description: Začala konference Internet a Technologie 16.2 a jako obvykle jsme u toho. Brzy vám přineseme články na zajímavá témata.

title: Začala konference IT 16.2


title: Kam se posunulo hraní na Linuxu za dva roky?

maintext:
Už jsou to skoro dva roky, co jsem napsal článek o hraní na Linuxu. Co se za tu dobu změnilo? Co očekávat v následujících měsících?
Středa, 26. říjen 2016 | | 7 | známka 1,67
Přečtěte si článek o hraní na Linuxu s optimalizacemi Wine.
Kvalita ovladačů
Zejména v případě těch otevřených byl jednoznačně posun dobrým směrem. Postupně se zvyšovala verze podporované specifikace OpenGL až na nejnovější 4.5, kterou bude podporovat ovladač pro grafické karty Intel, AMD a NVIDIA od příštího vydání (Mesa 13.0). Svobodné ovladače AMD a NVIDIA budou ale aplikacím hlásit jen verzi 4.3, protože ještě neprošly oficiálním testy společnosti Khronos.
Proč je vlastně podpora poslední verze specifikace důležitá? Spousta aplikací (většinou různé AAA hry) jednoduše vyžaduje podporu nejnovější verze OpenGL a bez ní se nespustí. Vývojářům to nelze mít za zlé, v opačném případě by totiž aplikace měla pravdpodobně mnohem nižší výkon. A testovat aplikace pro obrovský počet různých kombinací podporovaných rozšíření by vývoj extrémně prodražilo a protáhlo.
V případě AMD pak došlo k ukončení podpory starého nesvobodného ovladače fglrx a místo něj přišel nový AMDGPU-PRO. Mezi nimi je obrovský rozdíl v tom, že kód v jádře je svobodný a stejný jak pro uzavřený ovladač, tak i pro ten svobodný. Uzavřená část v ovladači AMDGPU-PRO je pak jen ta běžící v uživatelském prostoru. Smysl tento ovladač má asi jen pro uživatele vyžadující plnou podporu OpenCL a některých nejnovějších rozšíření OpenGL a podporován je oficiálně jen na Ubuntu 14.04 a 16.04.
V případě nVidie a Intelu se toho tolik nezměnilo. NVIDIA přidala do svého uzavřeného ovladače podporu pro EGL a Wayland, ale to pro většinu her prakticky nic nemění.
Vulkan
Začátkem tohoto roku bylo uvedeno úplně nové grafické API pro 3D aplikace. V porovnání s OpenGL je to přibližně stejný rozdíl jako když proti sobě postavíme konkurenční DirectX 11 a DirectX 12, čili možnost programování na mnohem nižší úrovni. Podle měření serveru Phoronix zatím podpora Vulkanu ve svobodných ovladačích nedosáhla takové úrovně, aby aplikace běžely rychleji, ale v případě uzavřeného ovladače od nVidie tomu tak skutečně je. Zdá se tedy, že v tomto případě to chce čas na optimalizaci ovladačů, protože tady prostor pro zlepšení je.
Kromě vyššího výkonu nabízí Vulkan ještě jednu podstatnou výhodu - je podporován na systémech Windows, Linux i Android, takže si vývojáři mohou ušetřit spoustu práce podporou právě tohoto rozhraní.
Výkon
Co by to bylo za článek o hraní bez nějakých čísel vypovídajících o výkonu. Má vlastní měření byla prováděna v rozlišení 1920 x 1080px na této sestavě:
Core i5 6600K
AMD Radeon RX 480
16 GB DDR4
(Výsledky tedy nelze přímo srovnávat se starším článkem.)
Softwarová výbava zahrnovala Windows 10 (ovladač AMD Crimson 16.9.2) a Fedoru 25 (Mesa 12.1, Kernel 4.8.rc8, Xserver 1.18 a Wine-Staging 1.9.19).
Výkon ve hře War Thunder
Na hře War Thunder lze pozorovat zajímavou vlastnost, která by se dala jistě nalézt u spousty dalších. A totiž, že je lepší spouštět na Linuxu verzi pro Windows přes Wine. Jak je to vůbec možné, že tak dosáhnete mnohem většího výkonu? Je to v tom, že vývojáři kašlou na optimalizaci OpenGL enginu a i překlad z DirectX 9 na OpenGL v reálném čase pak poskytuje mnohem vyšší výkon. Tohle chování by bylo zajímavé otestovat na nějakém slabším CPU, kde by se mohlo více projevit překládání volání z jednoho API do druhého.
Výkon podle benchmarku Unigine Valley (pro DirectX)
Unigine Valley je benchmark na dnes už poměrně staré verzi enginu Unigine. Benchmark založený na aktuálním Unigine 2 zatím bohužel ještě není k dispozici (byl oznámen skrze Steam Greenlight). V režimu DirectX 9 poskytuje vícevláknové Wine stejný výkon jako běh na systému WIndows.
Výkon podle benchmarku Unigine Valley (pro OpenGL)
A v případě běhu v režimu OpenGL se ukázala kvalita implementace rozhraní OpenGL v uzavřených ovladačích AMD pro systém Windows.
Co čekat v blízké budoucnosti
Kromě neustálého zlepšování svobodných ovladačů (a už hotových vylepšení v podobě patchů je připraveno spousta, na serveru Phoronix vyšel pěkný přehled toho, co se do další verze Mesa 13.0 nestihlo dostat) můžeme očekávat postupné začleňování podpory pro rozšíření OpenGL nad rámec toho, co specifikuje OpenGL 4.5 (sady rozšíření 2015 a 2016) a zejména optimalizaci podpory pro Vulkan.
Nesmíme pak zapomínat na postupně se rýsující podporu DirectX 10 a 11 ve Wine. Bude to chtít ještě nějaký čas (zejména v případě DirectX 11 je toho ještě spousta k dodělání). A ačkoliv vývojáři komerční distribuce Wine (CodeWeawers) přislíbili podporu DirectX 11 do konce tohoto roku, tak si osobně myslím, že budeme rádi, když se to stihne během roku přístího.
A jak do toho všeho zapadá “ten Wayland”, o kterém všichni mluví a píšou? Většina komerčních her bude prostě fungovat skrze XWayland (Xserver spuštění ve Waylandu). Některé aplikace se úpravou správných souborů dokážou přinutit i k nativnímu běhu a výsledky pak jsou zajímavější.
Fedora 25 – Wayland vs X.Org (zdroj: phoronix.com)


description: Společnost SUSE na konferenci SUSECON 2016 ve Washingtonu oznámila tři významné novinky.

title: Tři novinky u SUSE


authors:
Ccb
Spol. S R.O.

description: Opravdový linuxový magazín. Naleznete zde recenze, návody a informace o software a hardware.

title: Linux E X P R E S

maintext:
Re: Ubuntu skončí s 32bitovými verzemi pro PowerPC
Jirka
Odpovědět Odkaz
No, hlavně aby neskončily 32bitové verze pro normální PC - a to se týká všech distribucí napříč.
Stále ještě existuje (a bude existovat) hodně kvalitních 32bitových strojů, pro které je Linux do budoucna v podstatě jedinou šancí.
Proč jedinou, je snad zbytečné široce rozvádět (absence jakékoliv podpory starších verzí Windows, nemožnost jejich legálního pořízení a instalace atd.).
Takže vývojáři: prosím myslete a přestaňte se vznášet v chimérických oblacích světlých zítřků...


description: Po ohlášení konce systému CyanogenMod se firmě Google uvolnily ruce k pevnějšímu uchopení kontroly nad systémem Android.

title: CyanogenMod skončil, Google získá pevnou kontrolu nad Androidem


description: Přijďte s námi oslavit vydání Fedory 25! Na programu budou přednášky o novinkách, diskuse, neřízený networking atd.

title: Fedora 25 Release Party


description: Firma Oracle požaduje po uživatelích Javy, aby platili nemalé poplatky. Důvodem jsou proprietární komponenty, které má nainstalováno mnoho uživatelů bez toho, aby je skutečně používali a potřebovali.

title: Oracle požaduje peníze po uživatelích Javy

maintext:
V OpenJDK balíčcích to určitě není, ty jsou pod GPL s classpath výjimkou. Co se týká balíčků s Oracle Javou, tak tam jsem to nezkoumal - ale myslím, že v balíčcích s "headless" verzí Javy to nebude. I když možné je samozřejmě všechno.
Žaloba na Oracle je samozřejmě možnost, nebo to prostě neřešit a teprve v případě žaloby ze strany Oraclu se náležitě bránit. Vhodnější je ale spíš nepoužívat produkty Oracle, čímž myslím obecně všechny, protože zrovna produkty této firmy jsou známy svou licenční komplikovaností, kdy lze snadno udělat chybu. Někde to může být dost komplikované, ale v dlouhodobějším horizontu se to vyplatí - jak už na to přišli například v České spořitelně.


description: Je tady nová verze distribuce Red Hat Enterprise Linux. Přináší například podporu nových vlastností Parallel NFS, technologie pro Internet věcí, novinky pro kontejnery nebo vylepšení clusterové technologie Pacemaker.

title: Red Hat Enterprise Linux 7.3: Parallel NFS, Internet věcí, kontejnery

maintext:
Čtvrtek, 3. listopad 2016 | | známka 1,00
Nová verze Red Hat Enterprise Linux 7.3 přináší celou řadu zajímavých novinek. Clustery s Parallel NFS (pNFS, součást specifikace NFS 4.1) lze nyní snáze spravovat a je k dispozici podpora Block SCSI a Flex Files. Vyšší síťový výkon na rozhraních 40 a 100 Gb/s je dosažen především díky vylepšenému alokátoru paměti pro pakety.
Řada novinek je v oblasti Internetu věcí. Především přibyla podpora pro Bluetooth LE (nízkoenergetická komunikace) a pro protokol CANbus (rozhraní používané v automobilech a různých strojích). Z novinek pro kontejnery lze zmínit například vylepšené nástroje pro správu (Atomic CLI / Cockpit) nebo technologické preview podepisování kontejnerů. S technologií Pacemaker lze spravovat clustery napříč různými geografickými lokalitami a pokročile nastavovat notifikace.
Red Hat Enterprise Linux 7.3 je k dispozici v řadě variant. Kromě těch klasických je to také Atomic Host (minimalizovaná verze pro běh kontejnerů), Red Hat Enterprise Linux for SAP Applications a Red Hat Enterprise Linux Server for ARM 7.3 Development Preview (nově obsahuje virtualizaci založenou na KVM, úložiště Ceph a počáteční podporu pro Red Hat Developer Toolset).


description: Přejeme vám příjemné prožití vánočních svátků a děkujeme vám za přízeň po celý rok 2016.

title: Linux E X P R E S


description: Ondřej Surý hovořil na konferenci Internet a Technologie 16.2 o aktuální situaci okolo technologií pro zajištění soukromí v systému DNS.

title: Soukromí v DNS na konferenci IT 16.2

maintext:
Pondělí, 5. prosinec 2016 | | známka 1,00
Internet a Technologie 16.2
V sobotu 3. prosince se na Fakultě informačních technologií ČVUT v Praze konala tradiční konference Internet a Technologie. Tu pravidelně (dvakrát ročně) pořádá sdružení CZ.NIC společně se svými partnery, v tomto případě právě s FIT ČVUT.
K organizaci konference není příliš co říct – její vysoká úroveň je stabilní a na účastníky kromě odborného programu pokaždé čeká i průběžně dostupné občerstvení, v poledne pak oběd. Na této konferenci bylo specifické, že se rychle vyčerpala plánovaná kapacita, proto organizátoři kapacitu navýšili – to se projevilo hlavně přidáním třetí „občerstvovací stanice“.
Jedním z mediálních partnerů konference byl i náš magazín IT Systems
Základem konference byly samozřejmě přednášky a workshopy. Dále byl k dispozici stánek s routerem Turris Omnia (jeden z workshopů byl také zaměřen na tento router) a knihy z Edice CZ.NIC za zvýhodněné ceny.
Soukromí v DNS
Dvě přednášky byly věnovány již notoricky známému řešení DNSSEC, kde kromě jiného zaznělo, že v české národní doméně (.cz) je již takto zabezpečena skoro polovina domén druhé úrovně. Česká TLD je čtvrtá na světě v absolutním počtu domén využívajících DNSSEC (první je nizozemská TLD .nl), v relativním počtu je dokonce druhá (za norskou doménou .no).
Již dlouho se však hovoří nejen o zabezpečení DNS proti neoprávněným zásahům (což DNSSEC řeší), nýbrž i proti odposlechu (a to DNSSEC naopak neřeší). Ondřej Surý na své přednášce ukázal, jaký je aktuální stav řešení této oblasti v rámci IETF.
Ondřej Surý při své přednášce o soukromí v DNS
Tuto oblast v IETF řeší pracovní skupina dprive (DNS Privacy Exchange). Ta už vydala čtyři finální dokumenty. Jsou jimi minimalizace posílání kvalifikovaných názvů (QNAME) na autoritativní servery (RFC 7816), DNS over TLS (RFC 7858) a EDNS(0) Padding (RFC 7830). „Jeden tam není [na snímku prezentace], protože to jsou jen definice toho, jaký je 'problem space' té pracovní skupiny, to znamená definice toho, co ta skupina řeší,“ doplňuje Ondřej Surý.
Dále jsou rozpracovány ještě tři drafty – DNS over DTLS, autentizace a (D)TLS profil pro DNS přes (D)TLS a konečně profily pro EDNS(0). První už má poměrně blízko k finální podobě.
Minimalizace posílání kvalifikovaných názvů
Dosud to funguje tak, že se resolver nejdřív zeptá kořenového serveru. Pošle mu celý (kvalifikovaný) název domény, kořenový server mu pak logicky odpoví, že odpověď nezná, ale že ji může znát server jiný (a pošle mu, který). Podobně to pokračuje i na dalších úrovních, než se resolver dostane až k serveru, který doménový název zná (případně může autoritativně odpovědět, že název neexistuje).
Problém je, že se tímto postupem každý z dotazovaných serverů dozví, na co přesně se resolver ptá. To je samozřejmě zásah do soukromí, protože provozovatelé jednotlivých serverů mají přehled, kdo se dotazuje na jaké názvy. V zájmu ochrany soukromí je tedy žádoucí omezit posílání těchto plně kvalifikovaných názvů.
Účastníci konference sledují přednášku
Místo nich se pak posílá jen minimální potřebná část z celého názvu. Takže kořenové servery dostávají jen dotazy na domény nejvyšší úrovně (např. .cz), autoritativní servery jednotlivých TLD dotazy na domény druhé úrovně atd.
Řešit problém minimalizace však není triviální. „DNS je rozbité. To je prostě fakt,“ vysvětluje Ondřej Surý. „To je tak starý protokol, že proto, aby fungoval, je potřeba spousta různých 'odrbávek' na různých místech.“ Minimalizace by se měla zastavit poté, co se iterovalo přes všechny „labely“ (komponenty doménového názvu). Ale tak jednoduché to opravdu není.
Někdo totiž může poslat název složený z jednoznakových komponent a tím vytvořit DoS vektor na resolver, protože iterace zdržuje. Problém tohoto druhu je i s IPv6 (u reverzních záznamů). S iteracemi by se mělo také skončit, pokud přijde jiná odpověď než NOERROR. Ovšem například CDN Akamai se chová chybně a posílá odpověď NXDOMAIN i tam, kde nemá.
Dokument RFC 8020 upřesňuje, že NXDOMAIN se posílá jen v případě, že pod danou doménou už opravdu nic není. Pokud je uzel ve stromě sice prázdný, ale pod ním něco je (existují subdomény), mělo by se vracet NODATA.
Aktuální stav implementace je takový, že Knot DNS a Unbound minimalizaci v současných verzích podporují (a mají ji standardně zapnutou), BIND by ji měl zřejmě mít v chystané verzi 9.12 a PowerDNS Recursor ve verzi 4.1.0.
DNS over TLS
Tato technologie slouží k šifrování DNS komunikace probíhající protokolem TCP. Využívá klasické TLS 1.x a standardně naslouchá na portu 853. Šifruje se komunikace mezi koncovým resolverem (stubem) a rekurzivním serverem, mezi stubem a forwardujícím serverem a mezi forwardujícím a rekurzivním serverem.
Technologie není určena pro komunikaci mezi rekurzivním a autoritativním serverem.
Volitelné ověření druhé strany (autentizace) je teprve ve fázi draftu. „Je několik modelů. Buď je to oportunistické ověření, to znamená, že když tam to šifrování je, tak ho použiju, když není, tak není. Certifikát druhé strany vůbec neřeším. (…) Druhý profil je striktnější. Dá se použít PKIX (máte nadefinované, že důvěřujete certifikátům těchto certifikačních autorit), pak se dá použít DANE, dá se použít pinning SPKI, poslední varianta je hostname.“
Přečtěte si o použití DANE pro e-mailovou komunikaci.
Knot DNS a Unbound už tuto technologii podporují, u ostatních serverů lze využít TLS proxy (stunnel, HAProxy, nginx…). Na klientské straně je podpora v nástrojích kdig (z balíku Knot DNS), drill (ldns), digit a getdns.
Stánek routeru Turris Omnia
Kromě DNS over TLS existuje ještě DNS over DTLS – zatím ne jako standard, ale specifikace už prošla pracovní skupinou a brzy by mohla mít podobu finálního dokumentu. Zatímco DNS over TLS souvisí s TCP komunikací, DNS over DTLS přenáší data přes UDP. Navázání spojení je tu mnohem rychlejší (přestože u TCP lze navázání urychlit pomocí TCP Fast Open).
Plná podpora pro TCP Fast Open (RFC 7413) je v linuxovém jádře k dispozici od verze 3.7 (IPv4), resp. 3.16 (IPv6).
EDNS(0) Padding
I když se komunikace šifruje, mohou postranní kanály leccos prozradit. Zejména se to týká délky dotazu a odpovědi. Lze tak odlišit zprávy pro krátkou a dlouhou doménu atd. Technologie EDNS(0) Padding do zpráv přidává data a tím omezuje možnost něco zjistit.
Samozřejmým předpokladem je šifrování (u nešifrované komunikace nemá význam něco řešit, protože data jsou přímo dostupná). Lze využívat různé strategie – zatím jsou opět jen ve fázi draftu, takže se finální podoba může lišit o toho, s čím se teď pracuje.
O workshop zaměřený na Turris Omnia byl velký zájem
Těmito strategiemi může být fixní délka (všechny dotazy/odpovědi jsou stejně dlouhé), zarovnání do bloku (např. na 64 B), náhodná délka (trpí výkonovou penalizací – je potřeba získávat náhodná čísla) nebo náhodná délka se zarovnáním do bloku.
Se stavem implementací je to slabší. Na serverové straně technologii podporuje jen Knot Resolver, na klientské Knot DNS kdig a getdns. „V létě tady bude IETF. A před IETF bývá IETF Hackathon, tam bývá skupinka lidí, co programují DNS. A přesně tohle – to DNS over TLS a EDNS(0) Padding jsou technologie, které vznikly na tom hackathonu a potom jsme je začlenili do resolveru.“
Shrnutí
Pro zajištění soukromí je již specifikováno několik významných technologií a na dalších se intenzivně pracuje. Dostupnost v implementacích je různá, zatím spíše nízká (kromě Knot DNS a souvisejících). Je ale zřejmě jen otázkou času, kdy nebude nic bránit nasazení do praxe a tedy i ochraně soukromí na úrovni DNS.
V předsálí konference IT 16.2


title: Linux E X P R E S

maintext:
Linux Deepin
deepin
Odpovědět Odkaz
Distribuce je hrozná. Vzhled nic moc, mnohem horší než např. KDE. Skoro nic v Deepin Linuxu nejde nastavit, možnosti nastavení jsou velmi omezené. Člověk se musí smířit s tím, jak to udělali.
Oceňuji množství práce autorů distribuce, ale potřebovalo by to celé přepsat, předělat, upravit.
Co se týče blogu samotného, je to samý screenshot a minimum textu, skoro žádná zmínka, že distribuce má taky pořádné bugy.


title: Linux E X P R E S

maintext:
Bomi
Petr Ježek
Odpovědět Odkaz
Bomi pohání mpv stejně jako předchozí CMplayer. Pro video je to lepší než mplayer. Bohužel autoři mpv setrvávají na odmítání imlementase slave mode, takže DVB si na tom nepřehrajete (s výjimkou krkolomného přesného jednorázového nastavení). Ten slave mode by povýšil Bomi na skvělý univerzální přehrávač, který by umožnil obejít se bez VLC nebo mplayer/SMplayer.


description: Rich Turner z firmy Microsoft vyzval vývojáře aplikací pro Linux, aby přešli na Windows 10.

title: Microsoft chce přetáhnout linuxové vývojáře na Windows 10

maintext:
Úterý, 29. listopad 2016 | | 16 | známka 2,60
Ve videu Improvements to Bash on Windows and the Windows Console z konference Connect(); // 2016 vyzval Rich Turner z firmy Microsoft linuxové vývojáře, aby přešli na Windows 10. Podle Turnera poskytne linuxový subsystém ve Windows 10 vývojářům vše, co potřebují pro svoji práci, aniž by přišli o výhody systému Windows 10.
„Cokoliv, co na Linuxu normálně děláte při vývoji aplikací: ať už je to v Go, v Erlangu, v C nebo co ještě používáte, prosím, vyzkoušejte na Bash WSL a nejlépe nám nahlašte chyby. Opravdu to učiní náš život snazším a pomůže nám to vytvořit produkt, který budeme všichni moci používat a být s ním mnohem produktivnější,“ říká Turner.
Podle něj je konečným cílem, aby byl Windows Subsystem for Linux plně kompatibilní se všemi vývojářskými nástroji, které se používají v Linuxu a které by mohli používat ti, kdo přejdou na Windows. „Ještě nejsme úplně hotovi. Máme před sebou ještě dlouhou cestu, než budeme moci úplně říct, že je to úplně kompatibilní s většinou nástrojů, které chcete používat.“
Snímek z videa Improvements to Bash on Windows and the Windows Console


title: Linux E X P R E S

maintext:
Re: Lollypop
fri
Odpovědět Odkaz
Cíl příspěvku je informativní. Není to "zprávička" převzatá odjinud, není to technický článek. Je to nepravidelné, dobrovolné. Příspěvek se objevuje v seznamu napravo, kde není tolik vidět, takže pokud nevíte, o jakého autora jde, tak si to nemusíte uvědomovat.
Jiní autoři (bývalí přispěvatelé) píší kvalitní příspěvky pojaté jako pravidelné články tady nebo jinde, nebo nepíší vůbec, řeklo by se. Někteří už vyrostli. :-)
Příspěvek je zařazen do patřičné kategorie. Sdělení je uděláno pomocí obrázků, převzatých oficiálních charakteristik, pokud jsou na oficiálních stránkách projektu, takže se nemusí základ, na který se pak nabaluje další, kvůli cíli výše moc vymýšlet: kdo, co, jak. K tomu navíc je to ve výsledku více než pár slov, aby to nebyl jen překlad seznamu vlastností, což samo o sobě jako typ článku přední novinářskou příčku neobsadí. Kdo ví, co z toho na začátku bude, třeba nuda. Ale když se uplatní moje intuice a hravost, je to na konci v něčem jiné, než předchozí příspěvek. Něco na tom může zaujmout, zbytek zůstane ležet jen tak.


description: Matematicko-fyzikální fakulta Univerzity Karlovy a společnost SUSE podepsaly smlouvu o strategickém partnerství, která umožní užší spolupráci firmy se studenty.

title: Strategické partnerství MFF UK a SUSE


description: Nová verze základních pravidel (Core Rule Set, CRS) pro bezpečnostní modul ModSecurity slibuje snížení falešně pozitivních detekcí o více než 90 % oproti verzím 2.2.

title: OWASP ModSecurity CRS 3 slibuje redukci planých poplachů o 90 %


description: Linuxová distribuce Budgie Remix se stala oficiálním derivátem distribuce Ubuntu a ponese nový název Ubuntu Budgie.

title: Ubuntu Budgie je novým oficiálním derivátem Ubuntu


description: Ne, nestala se žádná závažná změna legislativy. Popíšeme se způsob, jak vypnout a zakázat torrentění, pokud se připojíte k určité WiFi síti.

title: A kvůli torrentům vás už nevyhodí (snad)

maintext:
Středa, 16. leden 2013 | | 19 | známka 2,00
Přestože je stahování (nikoli sdílení) takzvaného „nelegálního“ obsahu v České republice (zatím) legální, mnoho organizací svým členům/zaměstnancům/studentům stahovat torrenty zakazuje. Ať už to je proto, že je organizace členem nadnárodní skupiny a pravidla platí stejné pro všechny, ať už jste v zemi svobody, kde se stahovat nesmí, nebo někde jinde, kde se smí; nebo proto, že to tak vedení organizace prostě přijde správné a morální.
Slyšel jsem v poslední době i historku, že někdo přišel do práce, otevřel notebook, ten se probudil z režimu spánku, připojil se na WiFi a vesele pokračoval ve stahování (a nejspíš i sdílení) torrentů. Interní mechanismy na firemní síti provoz okamžitě zaznamenaly a dotyčného identifikovali. Povedlo se mu to hned dvakrát a byl kvůli tomu z organizace odejit. „Hlavně si na to dej pozor,“ nezapomněl zdůraznit vyprávějící.
No a protože žiju v přesvědčení, že stroje mají sloužit lidem a ne naopak, hledal jsem řešení, jak na určitých WiFi sítích zakázat torrent provoz. NetworkManager ve Fedoře umí určitým WiFi sítím přiřadit konkrétní profil FirewallD. Bohužel nemám mozkovou a časovou kapacitu na to, abych vymýšlel, jak efektivně blokovat torrent provoz, vzhledem k tomu, že ten je tak trochu plíživá potvora.
Jiným řešením je odstřihnout aplikaci, která torrenty stahuje. To má samozřejmě nevýhodu v tom, že pokud změníte aplikaci, musíte na to myslet, a je to neprosto nepoužitelné, pokud stahujete torrenty webovým prohlížečem. Já ale naštěstí nic takového nedělám, takže hurá do toho.
NetworkManager umí vyvolat akci na základě při-/odpojení, stačí uložit skript do složky /etc/NetworkManager/dispatcher.d. Soubory se volají postupně podle jména, proto je dobré vlastní skript indexovat vyšším číslem než ty systémové a pojmenovat ho třeba 99-notorrent:
#!/bin/bash IFACE="wlan0" LIST="/etc/notorrent-wifis" if [ "x$1" = "x$IFACE" ]; then # Figure out the wifi SSID SSID="$(/sbin/iwconfig $IFACE | sed -r -n '/SSID/{s/.*SSID:"([^"]+)".*/\1/g;p;q}' )" if grep -q "^$SSID\$" "$LIST" && [ "$2" = "up" ]; then killall -s 9 transmission-gtk # put your torrent client here chmod -x /usr/bin/transmission* # and here else chmod +x /usr/bin/transmission* # and here fi fi
Skript dostane v prvním parametru síťové rozhraní a v druhém buďto slovo up, nebo down, podle toho, jestli se připojujete, nebo odpojujete. Na začátku skriptu je uvedeno rozhraní, o které vám jde a soubor, ve kterém je seznam WiFi sítí (jedno SSID na jeden řádek), kde nechcete torrenty stahovat. Nezapomeňte ve skriptu změnit torrent klient, pokud nepoužíváte Transmission.
Může se vám stát, že se něco pokazí (například při tvrdém resetu) a skončíte s nepoužitelným torrent klientem. V takovém případě pomůže připojit se k jakékoli WiFi síti. Pokud se připojujete nějak jinak, skript by bylo potřeba mírně upravit.
Jo a pokud to nebude fungovat a vás vyhodí, já za to nemůžu.
Poznámka: Jsem si samozřejmě vědom, že takhle si z torrentu nestáhnete ani linuxové distra, ani zakoupený obsah z Humble Bundle.


description: Liberix o.p.s a Slezská univerzita v Opavě pořádají v Opavě dne 2. prosince 2016 konferenci pro příznivce redakčního systému WordPress.

title: 2. ročník WordPress konference Opava


description: Nabídky jsou tradiční součástí běžných aplikací i webů. Práci s nimi si lze podstatně usnadnit pomocí widgetu Menu v jQuery UI, protože v samotném HTML toho moc nenajdeme.

title: jQuery (28) - nabídky (menu) v jQuery UI