description: Do posledního místa zaplnili příznivci spisovatele historických románů Vlastimila Vondrušky zastřešenou Dvoranu ostrovského zámku. Za přítomnosti řady významných hostů z Česka a Německa a pod dohledem představitelů krále Ludvíka Jagellonského a Štěpána Šlika v dobových kostýmech se křtila jeho poslední kniha.

title: Vondruška pokřtil Jáchymovské démony, detektivku ze středověkého města


description: Obavy a otázky, které v Karlových Varech vyvolává plánovaná stavba nového terminálu v obchodně správním centru, chce rozptýlit vedení magistrátu. Na 4. října si město od 17 hodin rezervovalo sál v Národním domě, kde budou autoři představovat svou studii lidem.

title: Lidé se budou moci vyjádřit k obávané stavbě dopravního terminálu

fasttext_language: cs


description: Atrakce v podobě vodní kaskády mezi říčkou Teplá a prostranstvím před Lázeňským hotelem Thermal znovu ožije. Takový je alespoň záměr ředitele karlovarského hotelu Rudolfa Mašaty. Prvním krokem je likvidace náletových dřevin, které prorůstají betonovými vanami kaskády.

title: Hotel Thermal obnovuje vodní kaskádu, nádrže byly po desetiletí suché

maintext:
„Počítám, že by měly být pryč do konce měsíce,“ řekl ředitel, který se minulý víkend sám s pilou v ruce pustil do jejich likvidace. Tu chce provést jen s pomocí zaměstnanců technického oddělení hotelu.
Vodní kaskáda podle pamětníků fungovala jen několik let po otevření hotelu v roce 1975. Její nádrže jsou tak už po desetiletí suché. Staly se místem odpočinku návštěvníků Kalových Varů.
„Pokud se pan ředitel nebude pokoušet zachránit tuto zajímavost inovativním způsobem, ale bude se držet pokud možno co nejvíce původního návrhu, jsem nadšená,“ reagovala na záměr vedení hotelu Marie Kordovská, vnučka manželů Machoninových, kteří jsou autory architektonického návrhu celého hotelu Thermal i přilehlého okolí.
„Vždyť například původní fontány jsou od nejlepších českých sklářů své doby Stanislava Libenského a Jaroslavy Vrychtové,“ zmínila další ze zajímavostí této atrakce Kordovská.
Rudolf Mašata se dušuje, že na designu kaskády nechce nic měnit.
„Na co vymýšlet něco nového, když je tady tolik krásného. Chceme kaskádu dostat pokud možno do původní podoby,“ konstatoval. A fontány má v plánu repasovat. „Ve sklepích jsme našli jejich fragmenty. Chceme je taky vybavit osvětlením,“ konstatoval ředitel.
Samotná obnova kaskády přijde podle jeho slov na řadu současně s chystanou velkou rekonstrukcí budovy hotelu. „Část ale hodláme upravit opět vlastními silami tak, abychom zjistili, nakolik je celé dílo schopné fungování. S tím souvisí i natažení nového přívodu vody do uzavřeného cyklu kaskády,“ doplnil.
Rekonstrukce vodní atrakce v centru Karlových Varů bude mít podle Mašatova názoru i zajímavý podnikatelský dopad.
„Počítám s tím, že rapidně stoupnou tržby veřejným toaletám ve Dvořákových sadech na druhé straně řeky,“ se smíchem poukázal na skutečnost, že si husté křoví na břehu Teplé mnozí často pletou se záchodky. „A také s noclehárnou. Z křoví jsme už vydolovali několik brlohů bezdomovců,“ dodal ředitel hotelu Thermal.


description: Mládě užovky potrápilo obyvatelku jednoho z karlovarských bytů. Schovalo se pod skříň, a tak vystrašená žena zavolala strážníky. Ti hádě nakonec zpod nábytku vysáli vysavačem.

title: Strážníci potřebovali dostat hádě zpod skříně, nasáli ho vysavačem


description: Lidem v Hranicích na Chebsku chybí lékárník. Přestože prostory pro lékárnu jsou ve městě k dispozici, už téměř dva roky si pacienti pro svoje léky jezdí do Aše. Pokud nemají vlastní auto, nezbývá než cesta autobusem.

title: Lékárník v Hranicích odešel do důchodu, město hledá náhradu už dva roky

maintext:
Farmaceutické řetězce o provoz výdejny v Hranicích zatím zájem nemají. Radnice se ale nevzdává.
„Myslím si, že jedním z důvodů, proč jsme u oslovených firem s požadavkem na zprovoznění lékárny neuspěli, byla skutečnost, že v domě se topilo pevnými palivy. Proto jsme v objektu s lékárnou začali s rekonstrukcí. Celý otopný systém předěláváme na plyn. V polovině září by mělo být hotovo,“ konstatoval starosta Miroslav Picka.
Hned poté se hodlá opět obrátit na velké lékárenské řetězce, oslovit chce i komoru lékárníků. V případě zájmu je město ochotné přidat i byt.
„Zatím jej nemáme, ale chystáme rekonstrukci domu, ve kterém by mohly vzniknout luxusnější, takzvané pobídkové byty pro zástupce profesí, které město nutně potřebuje. Tedy právě pro lékárníka nebo třeba učitele, lékaře či jiné,“ řekl Picka.
Provozovatelé mají obavy, že by lékárna prodělávala
Problém s lékárnou řeší Hranice už delší čas. Tamní lékárník Rudolf Kubenka, který řadu let přesluhoval, odešel do důchodu. A náhrada za něj zatím není.
„Provozovatelé mají obavy z toho, že by lékárna byla prodělečná. Osobně jsem přesvědčený o tom, že to tak nebude. Ve městě se dvěma tisíci obyvatel je hodně potenciálních zákazníků. Máme tu i domov důchodců. Právě starší lidé mají spotřebu léků největší,“ naznačil starosta cestu, kterou by se budoucí provozovatel mohl vydat.
Bývalý lékárník Rudolf Kubenka přišel s celou rodinou do Hranic v sedmdesátých letech minulého století. Krátce po revoluci tamní lékárnu koupil a kompletně zrekonstruoval.
Obzvlášť hrdý je na výkladní skříně a vstupní dveře z novoborského skla, které zdobí symbol lékařů a farmaceutů, stylizovaná Aeskulapova hůl obtočená hadem. Do skla leptaný motiv je odpradávna znamením životní síly, zdraví a především zdárného hojení.


description: Policejní akce Hippokrates má nové obviněné. Karlovarští kriminalisté vyšetřují kvůli podvodům s pojistkami u sportovců dalších devět lidí. V pondělí zadrželi čtyři lékaře. Hrozí jim deset let vězení.

title: Policie obvinila další lidi z podvodu s pojistkami, mezi nimi i lékaře


description: Chebští kriminalisté vypátrali zloděje, který vykradl františkolázeňské infocentrum. Vzal přitom vše, co mu přišlo pod ruku. Nyní mu hrozí vězení.

title: Zloděj vypáčil okno lázeňského infocentra, vzal peníze i vybavení

maintext:
Čtyřicetiletý muž z Prahy se podle policistů vydal krást do lázeňského informačního centra na konci června. Nyní se ho podařilo kriminalistům dopadnout.
Zloděj nejdřív vypáčil okno a pak celý prostor prohledal. „Odcizil finanční hotovost kolem 700 korun, mobilní telefon a různé další vybavení,“ uvedla policejní mluvčí Zuzana Týřová.
To ale zloději nestačilo, a tak se vydal za kořistí ještě do nedaleké kavárny. I do ní se dostal oknem, které opět vypáčil a poškodil. Nic ale nakonec neukradl.
„Způsobil celkovou škodu kolem 18 tisíc korun,“ vypočítala mluvčí.
Policisté nyní muže obvinili z krádeže a poškozování cizí věci. „V případě prokázání viny mu hrozí až dva roky vězení,“ dodala Týřová.


description: Speciální metodu, která je v Česku zatím unikátní, úspěšně vyzkoušela karlovarská společnost Vodárny a kanalizace. Kaly z čistírny odpadních vod lze novou technologií vysušit tak, že najdou další významné využití v průmyslu.

title: Kaly z čističky vysušené unikátní metodou najdou využití v průmyslu

maintext:
Ve stavebnictví, zemědělství či na výrobu energie bude možné použít vysušené čistírenské kaly z čističky odpadních vod v Karlových Varech. Zaručí to moderní technologie nízkoteplotního sušení kalů, jejíž zkušební provoz v těchto dnech končí.
Společnost Vodárny a kanalizace Karlovy Vary se tím připravuje na legislativu platnou od roku 2024. Vodohospodářská společnost je v České republice průkopníkem této technologie. Jinde ji zatím nenajdete.
Podle Antonína Jágla, ředitele VaK, sice nová technologie nepřinese výrazné snížení nákladů na sušení kalů, ekonomické hledisko však podle něj není nejdůležitější.
„Zatím to vypadá, že by to mohlo být zhruba stejně nákladné jako současná metoda. Dnes ale nesmíme hledět jen na ekonomickou výhodnost. Je to příprava na rok 2024, kdy už nebude možné na skládky dávat organický materiál, což kaly jsou. Musíme je dostat do podoby, v níž by šly použít i jinde,“ konstatoval Jágl.
Technologie podle něj zlepšuje kvalitu i hygienickou nezávadnost kalů, čímž vytváří podmínky pro další zpracování.
Kaly se vysuší z devadesáti procent
Doposud se kaly odvodňovaly pomocí odstředivek, které umožňovaly dosáhnout pětadvacetiprocentní sušiny. „V nové sušárně, která využívá horkého vzduchu, je to až 90 procent. Objem kalů vyvážených na rekultivaci skládek se tak sníží až na čtvrtinu,“ vyzdvihl hlavní přínos technologie Antonín Jágl.
Náklady na zpracování a zneškodňování kalů přitom podle jeho slov představují podstatnou část provozních nákladů čistírny.
Karlovarská čistírna zpracovává odpadní vody z Karlových Varů a dalších deseti okolních obcí. Celkem je na ni napojeno 60 tisíc obyvatel a řada průmyslových podniků.
„V poslední době se u nás prosadila legislativa proklamující snižování objemu ukládaných organických materiálů na skládkách. Zpřísňují se i požadavky na zajištění nezávadnosti kalů. Tím se problematizuje jejich využití v zemědělství,“ řekl Josef Hora, předseda Vodohospodářského sdružení obcí západních Čech.
Sdružení se proto rozhodlo vyzkoušet novou nízkoteplotní technologii. „Tato metoda je v západní Evropě velmi rozšířená, ale u nás s ní zatím nejsou velké zkušenosti. Mohli jsme se ale spolehnout na technickou podporu našeho provozovatele,“ podotkl Hora.
Provozovatelem VaK Karlovy Vary je mezinárodní vodárenská společnost SUEZ. Karlovarská vodohospodářská společnost je průkopníkem moderních technologií. Na jaře letošního roku spustili v úpravně vody v Březové takzvanou ultrafiltraci. Systém dokáže z vody odstranit veškeré nerozpuštěné látky včetně těch, které způsobují její zakalení.
„Na druhou stranu ovšem umožňuje průchod rozpuštěného vápníku a hořčíku, tedy látek pro lidský organismus nezbytných,“ řekl o ultrafiltraci Josef Drechsler, člen realizačního týmu projektu. Díky němu mohou vodohospodáři omezit dodatečnou desinfekci chlorem na minimum.
Stejně jako investice do ultrafiltrace se ani nový horkovzdušný systém sušení čistírenských kalů neprojeví v ceně vody pro koncové spotřebitele.


description: Ačkoliv léto skončilo teprve před pár dny, některé skiareály v kraji už vyhlížejí sníh. Do příprav na zimní sezonu ale většinou investují méně peněz než v minulých letech. Výjimkou je největší středisko regionu, Klínovec.

title: Skiareály utratí miliony, řadě z nich ale pokazily plány slabé zimy

maintext:
Jeho zaměstnanci právě dokončují několik věcí, které usnadní pohyb lyžařů po areálu. Vedení střediska se podařilo získat souhlas pro prodloužení modré sjezdovky Turistická, zároveň rozšířilo problémovou část sjezdovky Přemostěná, a to pod mostem přes silnici. Součástí novinky je i posílené zasněžování.
„Díky této několikamilionové investici se výrazně zlepšilo napojení sjezdovky Turistická na lanovku Suzuki, takže daná část areálu se stává pro všechny návštěvníky mnohem atraktivnější,“ zhodnotil manažer střediska Adam Svačina.
Úpravy bude mít Klínovec hotové zhruba do deseti dnů. Současně s tím připravuje na první sníh i tamní lanovky. Pokud by teď podle Adama Svačiny začalo mrznout, může už Klínovec klidně spustit provoz. Reálně ovšem odhaduje, že by to mohlo být až začátkem prosince.
Skiareály si mohou dovolit jen menší investice
Ne všechna střediska si po minulých sezonách ovšem mohou podobně vysoké investice dovolit. „Letos se nadechujeme, protože poslední tři zimy nebyly nic moc. I přesto jsme ale investovali a projektujeme druhou sedačkovou lanovku. Postavíme ji ovšem až příští rok,“ uvedl Jiří Lhota, jednatel Skicentra Bublava - Stříbná.
Areál už lanovku nakoupil, víc ale nestihl projektově ani investičně připravit. Počítá ale s tím, že posílí zasněžování, což vyjde do milionu korun.
„Není to nic velkého, ale do zasněžování jsme investovali už minulou sezonu. Rádi bychom areál spustili začátkem prosince. Letos to bylo až 5. ledna, takže jsme přišli o celé Vánoce, a ty už se dohnat nedají,“ povzdechl si Jiří Lhota. Ty letošní budou sice krátké, neboť většina svátků vychází na víkendy, jednatel ale věří, že lyžaři na Bublavu přijedou.
Ještě minimálně měsíc a půl potrvá letní provoz ve středisku Mariánky v Mariánských Lázních. I tam se ale lyžaři s investicemi setkají.
„Pravděpodobně ještě doplníme nějakou zasněžovací techniku, respektive budeme doplňovat koncová zařízení, tedy sněhová děla,“ uvedl vedoucí střediska Vladimír Černý. Pak už budou v Mariánských Lázních čekat na mráz a provoz by chtěli spustit nejpozději do Vánoc.
Do zasněžování by rádi investovali i v Aši, které tamní skiareál patří. Podle vedoucího provozu Jiřího Franka musí být ale středisko vzhledem k předešlým zimám rozumné.
„Vloni jsme udělali úpravy sjezdovek, přičemž sjezdovku číslo tři jsme výrazně vylepšili. Loňská zima nám ale bohužel dovolila, abychom ji měli v provozu pouhý jeden víkend. Pro spoustu lidí proto bude pro tento rok novinkou,“ uvedl.
I přesto zkusí Jiří Frank ještě vyjednávat o penězích, které by pomohly posílit zasněžování. Lidé z Aše a okolí totiž podle něj lyžovat chtějí, jen podmínky jim zatím moc nepřály. „Za ten jediný víkend, kdy byla sjezdovka číslo tři v provozu, jsme prodali tři tisíce lístků,“ zmínil Jiří Frank.
Do vylepšení areálu investoval i Skipot v Potůčkách. Kdo tam bude chtít přijet, najde nyní ubytování přímo u sjezdovky. „Máme hotových osm apartmánů. Otevřeli jsme je už během loňské zimy, ale fungovaly jen v omezeném provozu. Teď už jsou plně funkční,“ řekl provozovatel střediska Marek Plachý.
Naopak žádné investice pro letošní sezonu neplánuje nejmladší skiareál v kraji, a to krušnohorský Plešivec. Podle jednatele Petra Voráčka je v současné době středisko natolik moderní, že není třeba jej dále zlepšovat.


description: Triumf slavili na konci září 1938 sudetští Němci. Spojenci tehdejšího Československa ustoupili nátlaku Německa a podepsali Mnichovskou dohodu, podle které muselo Československo postoupit Německu pohraniční území s německým obyvatelstvem. Výrazně to pocítili také obyvatelé Karlovarského kraje.

title: Teď je můj, řekl Henlein a přivlastnil si statek Manský dvůr


description: Desítky let rozhledna jen chátrala, nyní ovšem Vojenské lesy a statky České republiky (VLS), které lokalitu spravují, dokončují její rekonstrukci. Řeč je o vyhlídce Bučina v Doupovských horách, kde ji nechal v 19. století vystavět slavný podnikatel Jindřich Mattoni. Pro veřejnost se má otevřít 28. září.

title: Rozhledna Bučina otevře svůj pohled do krajiny na konci září


description: Dva chlapci mají v Ostrově na svědomí vandalské poničení památkově chráněné stěny zvané Velký muž. K poškození části pohledové zdi v zámeckém parku se na služebně ostrovské policie přiznali sami.

title: Chlapci poničili památku, k činu se pak na policii sami přiznali


description: Karlovy Vary chtějí mít pod kontrolou všechnu vodu na městském území. Připravují se na vznik nových rybníků či dalších vodních ploch v krajině. Reagují tak na hrozbu sucha.

title: Karlovy Vary začínají hledat místa pro nové rybníky, hrozí sucha

maintext:
„Vládní prioritou je boj proti suchu a jednou z hlavních oblastí pak zadržování vody v krajině. Vláda bude na tato opatření dodávat prostředky z národních zdrojů, proto by mohlo být naším jasným cílem, abychom je využili,“ uvedl primátor Petr Kulhánek.
Neznamená to ale, že by na území krajského města rostly nové přehrady. Podle primátora by se mělo jednat zejména o rybníky a podobně. Sám už pátral po programech, které jejich tvorbu podporují. Zjistil, že jich je dokonce několik.
„Záleží na charakteru vodní plochy a technologie, pomocí které by vznikla. Odbor majetku nám dnes vytipovává, kde by mohly být vodní plochy, v jakém rozsahu a co by to pro nás znamenalo. Podle toho pak můžeme výsledek napasovat na jeden z programů, které jsou vypsané,“ uvedl Kulhánek.
Ministerstvo životního prostředí slíbilo začátkem prázdnin na boj se suchem 300 milionů korun. Zájemci o ně mohou žádat do konce příštího června. Podle ředitele Státního fondu životního prostředí Petra Valdmana by si ale měli pospíšit, protože příjem žádostí skončí ve chvíli, kdy bude balík vyčerpaný.
Úředníci prověří i současné vodní plochy
Úředníky radnice kromě míst pro nové vodní plochy zajímají i ty současné. Zejména ty, které nějak souvisejí s důlní činností. Vedení radnice se totiž obává, že by zapomenutá díla mohla ohrozit například i inženýrské sítě nebo silnice.
„Budeme se zabývat tím, zda tyto vodní plochy nutně potřebujeme. V případě, že nikoli, se jich zbavíme. Ty, o které bude možné pečovat, případně převedeme našim městským organizacím,“ popsal primátorův náměstek pro majetek Michal Riško.
Podotkl přitom, že v minulosti jim už radnice svěřila do správy některé rybníky v lázeňských lesích nebo parcích.
Karlovarské radní k mapování vodních ploch přivedla nehoda, která se stala začátkem srpna v městské části Rosnice. V důlní propadlině se ucpala 180centimetrová trubka, kterou prorostl kořenový systém vrby. Poté, co se do něj zamotal nepořádek, hladina začala stoupat a voda částečně vyplavila jednu z rosnických prodejen.
Podle Michala Riška hrozilo, že poškodí plynové i vodovodní potrubí včetně silnice. „Nechci, aby se taková událost ještě někdy opakovala,“ řekl náměstek.
Podle mluvčího radnice Jana Kopála úředníci magistrátu s aktualizací údajů o vodních plochách v majetku města teprve začínají.
„V evidenci jich máme zhruba padesát, pro každou z nich zpracujeme po šetření přímo v terénu pasport, tedy detailnější popis. Je to práce na delší dobu,“ řekl.
O některých mají úředníci informací poměrně dost - například o Rolavě. Ovšem v evidenci Karlových Varů jsou ještě i lesní jezírka, pinky nebo drobné rybníčky v polích.


description: Obava z migrantů, kteří ve Spolkové republice Německo nezískají azyl, přivedla na přechody českoněmecké hranice namátkové kontroly policistů. Podle ministra Milana Chovance, který navštívil kontrolní stanoviště policistů na přechodu Svatý Kříž, probíhají podobné kontroly na českorakouském a československém pomezí už delší dobu. Na hranicích s Německem jsou však novinkou.

title: Chovanec na hranicích s Německem obhajoval namátkové kontroly


description: Zámek Kynžvart, ležící nedaleko Mariánských Lázní, patří mezi nejvýstavnější české památky. Na vlastní oči se o tom přesvědčí všichni, kteří se vydají prohlédnout si tamní umělecké skvosty, kuriozity, nejstarší fotografie a zcela výjimečně i tvář mumie egyptského kněze.

title: Zámek Kynžvart výjimečně otevře dřevěnou rakev s pravou egyptskou mumií

maintext:
Když se řekne zámek Kynžvart, řada lidí si vybaví, že jeho posledními majiteli s „modrou“ krví byli členové knížecího rodu Metternichů. Nejznámějším členem rodu byl kancléř Klement Václav Lotar, o kterém se dodnes děti učí ve škole jako o představiteli takzvaného metternichovského absolutismu.
„Ale to, že jeho nejoblíbenějším místem, kde vždy trávil léto a nakonec i důchod, byl právě západočeský Kynžvart, se dozvídají návštěvníci často až u nás,“ vypráví kastelán kynžvartského zámku, devětatřicetiletý Ondřej Cink.
Všeobecně se ví, že kancléř Metternich byl velmi zajímavou osobností. Platí to i v souvislosti s Kynžvartem?
Byl to vzdělaný muž, úspěšný diplomat. V první polovině 19. století patřil mezi nejvýznamnější politiky Evropy. Byl to ale také milující otec rodiny a života, velký sběratel umění. Na svém zámku Kynžvart založil muzeum a jako jeden z prvních ve střední Evropě jej i otevřel veřejnosti. Byl známý i jako milovník kuriozit. Jeho kabinet zvláštností, které během svého života shromáždil, je dodnes jedním z lákadel zámeckých expozic.
Kynžvartský zámek byl veřejnosti zpřístupněn již krátce po válce, v 50. letech minulého století. Byl o něj zájem?
Záhy se stal nejnavštěvovanější památkou v tehdejším Západočeském kraji. Ročně si jeho interiéry prohlédlo dnes již stěží uvěřitelných 150 tisíc lidí. Jenže v roce 1976 byl zámek kvůli havarijnímu stavu uzavřen. Jeho brány se začaly postupně návštěvníkům otevírat až po téměř dvaceti letech. Celková obnova hlavní zámecké budovy byla dokončena na začátku milénia. Za obnovu dostal Národní památkový ústav od Evropské unie cenu Europa nostra, což je v památkové péči takový památkářský Oskar.
Čím je Kynžvart tak výjimečný?
Především tím, že jeho součástí je jeden z největších zámeckých areálů v republice. Rozkládá se na 275 hektarech, můžeme zde napočítat 11 rybníků. Vlastní zámek obklopuje velmi cenný romantický přírodně krajinářský park, ve kterém se nachází řada dalších památkově chráněných staveb. Unikátní je také rozsah a význam dochovaného souboru původního vybavení a zámeckých sbírek. Po válce došlo stejně jako jinde k nevratným ztrátám, zámku se v minulosti nevyhnuly ani krádeže. Přesto se většinu nejcennějších uměleckých děl podařilo zachovat. Část exponátů dnes zdobí veřejnosti přístupné prostory zámku. Ty nejvzácnější památky jsou však ukryty v bezpečných depozitářích a trezorech.
Která díla na Kynžvartu je možné označit přívlastkem nejcennější?
Za pozornost stojí například sbírka plastik z kararského mramoru od Antonia Canovy a dvě díla od Bertela Thorvaldsena. Rozsáhlé kolekce tvoří sbírka grafických listů nebo mincí. Součástí je i soubor antických zlatých ražeb. Ovšem na vrcholu je sbírka daguerrotypií v čele s vůbec první fotografií zhotovenou touto technikou. Ta je dnes prohlášena movitou národní kulturní památkou. Obtížně vyčíslitelná je také sbírka několika desítek pergamenových rukopisů, z nichž nejstarší pochází z 9. století. Tento pergamen obsahuje část Starého zákona a je jedním z nejstarších děl na území České republiky.
Jaká je současnost zámku?
Ve zpřístupněné části zámku vznikly z původně jediného okruhu dvě samostatné trasy. Tím se podařilo zahájit jejich postupný rozvoj. Expozice byly rozšířeny o dvě místnosti, obohatilo je více než šest stovek předmětů z depozitářů. Dalších téměř 130 památek prošlo restaurováním nebo odbornou konzervací. První návštěvnický okruh vede reprezentativními a společenskými salony, které jsou vybaveny převážně původním vybavením a doplněny uměleckými díly ze sbírek Metternichů. Druhý přibližuje podobu původního zámeckého muzea. Na této trase návštěvníci uvidí například sbírku zbraní, přírodnin, kabinet kuriozit či pravé egyptské sarkofágy. Trasa prochází i rozsáhlou kancléřovou knihovnou. Samostatným okruhem je prohlídka části zámeckého parku. Prostřednictvím průvodce se zde návštěvníci seznámí s historií parku, jeho koncepcí a nejcennějšími partiemi včetně arboristické sbírky dřevin. Roste tu například buk rohanný, buk červený, borovice vejmutovka a mnohé další.
Mění se i zázemí pro hosty?
Ani to nepřišlo zkrátka. Prostor pokladny byl nově vymalován, máme zde sice provizorní, ale plně funkční skříňky, kde si návštěvníci mohou uložit zavazadla, vytvořili jsme koutek pro malé děti. Zlepšil se také informační systém v exteriéru. V následujících letech budeme ve změnách pokračovat. Zahájili jsme systematické studium archivních pramenů, které nám umožní provést instalaci nové části trasy a vytvořit ložnici spolu s koupelnou v místech, kde kdysi byla.
Vedle běžných prohlídek se na zámku chystá i řada dalších výjimečných akcí. Můžete je přiblížit?
V sobotu 10. září se ve Velkém sále představí v rámci Dnů evropského dědictví pěvecký sbor Fontána. Koncert začíná v 17 hodin. Rád bych však upozornil i na následující ojedinělé akce. První připravujeme ve spolupráci s Náprstkovým muzeem v Praze. Jedna z egyptských mumií, která se na zámku dochovala, totiž byla v loňském roce součástí vědeckého výzkumu a podstoupila vyšetření CTE. A právě výsledky vědeckého zkoumání přijedou v sobotu 24. září na zámek veřejnosti představit dva vědečtí pracovníci, Pavel Onderka a Gabriela Jungová. Během své návštěvy zájemcům zprostředkují nové a velmi zajímavé informace o kynžvartské egyptologické sbírce.
Uvidí lidé přímo i mumii?
Ano, bude to výjimečná příležitost pohlédnout do tváře pravé egyptské mumii staré dva a půl tisíce let. Kněz Pentahutres je uložen ve dřevěné rakvi a ta se při běžných prohlídkách neotvírá. Druhou specialitou bude prohlídka jednoho z knižních pokladů zámku. Zcela výjimečně bude v sobotu 15. října veřejnosti zpřístupněna vzácná Magdeburská kronika. Tento unikátní bohatě iluminovaný rukopis na pergamenu pochází z roku 1525. Zdobeny nejsou jen iniciály, tedy první písmena textu, ale i stránky, které autor po okrajích zkrášlil rostlinnými, zvířecími a figurálními motivy. Půl tisíciletí stará památka je z důvodu ochrany a bezpečnosti běžně uchovávána v trezoru, při kontrolované teplotě, vlhkosti a kvůli riziku osvitu i ve tmě.
Dostane se na všechny?
V obou případech se jedná o exkluzivní akce, na které bude z důvodů ochrany a bezpečnosti vzácných artefaktů umožněn přístup jen limitovanému počtu osob. Doporučuji zájemcům rezervovat si místo na e-mailové adrese kynzvart@npu.cz nebo na čísle 354 691 269.


description: Od 20. září začne platit takzvaná „pamlsková“ vyhláška. Ve školách zakazuje prodej sladkostí, cukrovinek a slazených nápojů. Podle odborníků to ale stravovací návyky nezlepší.

title: Už žádné bonbony ani chipsy z automatu, nezdravé pamlsky zmizí ze škol

maintext:
Bonbony, energetické tyčinky, žvýkací pendreky, ale třeba i koblížky, koláče nebo chipsy už by si ve školách děti koupit neměly.
Svačiny se změní v hnůj Zbytky svačin po školácích nechá karlovarská radnice likvidovat pomocí elektrického kompostéru. Jako první se této novinky dočkají děti ze školy Libušina. Na chodbách školy budou umístěny nové označené koše s biopytlíky na zbytky jídla a staré svačiny. Kromě jídla umí kompostér zlikvidovat také například ubrousky od jídla. Pytle do těchto košů se vyrábí z rozložitelných kukuřičných škrobů. Výsledný produkt se bude odvážet a vmíchávat do směsí zeminy, která následně může sloužit jako hnojivo do místních parků. Kompostér rozloží až 30 litrů jídla za 24 hodin. Cena jednoho zařízení se pohybuje kolem 300 tisíc korun, první město pořizuje za zaváděcí cenu 250 tisíc korun. Pokud se tato metoda osvědčí, likvidovali by se tímto způsobem také odpady ze školních jídelen a družin. V současné době se pro likvidaci zbytků v jídelnách nejčastěji používají drtiče a jídlo často končí v popelnicích.
„Je třeba omezit nezdravé prostředí ve školách a školských zařízeních. K prodeji bude možné nabízet pouze potraviny odpovídající svým výživovým složením zásadám zdravé stravy,“ nastínila mluvčí ministerstva školství Klára Bílá.
Úpravy se týkají škol s povinnou školní docházkou.
„Potraviny a nápoje, které si děti budou moci ve školách koupit, musí obsahovat jen omezené množství soli, tuku a cukru. S výjimkou čajů v nich nesmí být kofein ani energetické a povzbuzující složky,“ upřesnila Bílá.
Děti by tak ve škole měly utrácet jen za ovoce, zeleninu nebo šťávy.
„Populace tloustne. Zákazníky mohutně masíruje reklama, a tak děti často vyžadují jídlo, které pro ně není právě nejvhodnější. Je to ale na rodičích, zda podlehnou. Já vyhlášku schvaluji, přestože je každému jasné, že když budou děti chtít, tak si pamlsek koupí. Ale aspoň jej nebudou mít na očích,“ řekla chebská dětská lékařka Silvia Šuba.
Za obezitu a špatné stravovací návyky mohu často rodiče
Pediatr Jakub Heczko míní, že pokud je dítě obézní už v předškolním věku, problém není jen na školách. „Tady jsou na vině většinou rodiče,“ naznačuje.
Dětská obezita přináší i zdravotní rizika. „Hrozí problémy s kardiovaskulárním systémem a přetěžovanými klouby. Nehledě na to, že děti se často potýkají se sociální deprivací, protože ostatní se jim kvůli tloušťce posmívají,“ dodal lékař.
Školy, které MF DNES v regionu oslovila, o vyhlášce vědí. Řada z nich se jí snažila vyhovět už s předstihem.
„V současné době máme s ohledem na pitný režim ve škole barely s vodou. Nedávno jsme zkusili na základě přání školního parlamentu umístit na chodbě automat s bagetami, ale ani prodejci se to nevyplatilo, a tak jsme jej zrušili,“ řekla zástupkyně ředitele 3. základní školy Cheb Štěpánka Dostálová a dodala, že děti na prvním stupni dostávají vitamíny v rámci programu ovoce do škol.
„Ale ani zákaz sladkostí, ani ovoce do škol nebo hodina tělocviku navíc nic nezmůžou, pokud k tomu nebudou vedeny děti z domova. Bohužel, ze strany rodičů se někdy setkáváme s nepochopitelnými reakcemi. Když se učitelé snaží na problém upozornit a žádají, aby dětem nedávali do školy například kolu, rodiče se nás ptají, co je nám do toho, co dítě svačí,“ poznamenala Dostálová.
Podle jejích slov je problém i ten, že pokud je ve školní jídelně k obědu jako zákusek ovoce nebo jogurt, děti je hned za dveřmi vyhodí.
Automaty změní sortiment, nebo zmizí
Také ve školách, kde mají děti k dispozici automaty, se podle ředitelů jejich provozovatelé musí postupně vyhlášce přizpůsobit.
„Bufet u nás v současnosti neprovozujeme, sháníme provozovatele. V automatech je možné koupit například racionální tyčinky. Upozornili jsme provozovatele, že musí sortiment upravit nebo automaty odstranit,“ uvedl zástupce ředitele Gymnázia Cheb Jan Žídek.
Stravování žáků 1. základní školy v ulici Masarykova v Ostrově zajišťuje společnost Scolarest, dodává jak obědy, tak svačiny.
„Firma už omezila fit tyčinky a sladké limonády. Postupně bude nabídku upravovat tak, aby do stanovené doby nařízení vyhověla,“ uvedl ředitel školy Helmut Harzer.


maintext:
Vědci zkoumají, jak obyvatelé Karlovarského kraje vnímají hořkou chuť
15:12 , aktualizováno 15:12
Ačkoli po vysídlení českých Němců přišla do kraje řada nových obyvatel, a to třeba i ze Slovenska, geneticky se od zbytku republiky příliš neliší. Alespoň co se vnímavosti hořké chutě týče. Vědcům to prozradily průběžné výsledky testu.


description: Na hradě a zámku v Bečově nad Teplou nabídli turistům speciální průvodcovskou mobilní aplikaci, kterou si mohou návštěvníci areálu stáhnout. Sázkou na moderní technologii chce zámek přilákat více turistů.

title: Moderní průvodce bečovským zámkem se vejde do mobilního telefonu


description: Příští rok by podle premiéra Bohuslava Sobotky mohla pokračovat stavba dálnice D6 z Karlových Varů do Prahy na dalších třech úsecích. Konkrétněji se jedná o obchvaty Lubence a Řevničova a úsek Řevničov - Nové Strašecí. Dohromady vyjdou na více než čtyři miliardy.

title: Dálnice do Varů má naději. Stavba bude pokračovat příští rok, řekl premiér

maintext:
O stavbě nových úseků dálnice premiér hovořil během sobotní tiskové konference v Karlových Varech.
„Ministerstvo dopravy by letos na podzim mělo ministerstvu životního prostředí předat všechny potřebné dokumenty k vydání ověřovacího stanoviska EIA. Ministr Brabec by měl ještě letos to ověřovací stanovisko vydat a pak je možné zažádat o stavební povolení. Pořád platí, že cílem by mělo být zahájit ještě v roce 2017 výstavbu na těchto třech úsecích,“ řekl Bohuslav Sobotka (ČSSD).
Ředitelství silnic a dálnic by podle něj zároveň mělo zbývající čas využít k dořešení výkupů pozemků.
Plánované tři úseky D6 o celkové délce 18 kilometrů v srpnu vláda po dohodě s Evropskou komisí zařadila do seznamu staveb, pro něž nebude nutná nová EIA. Nutnost získání nových posudků by stavbu zřejmě na delší dobu zastavila. Cena každého obchvatu vychází na zhruba 1,5 miliardy korun, úsek Nové Strašecí - Řevničov bude stát asi 1,2 miliardy korun.
Jeden z největších problémů kraje
Chybějící dálnice je přitom dlouhodobě jedním z největších problémů Karlovarského kraje. Celkem zbývá postavit ještě 11 úseků dálnice o celkové délce 77,77 kilometru. Termín dokončení dálnice byl původně stanoven na rok 2029, dlouhodobá jednání kraje s vládou vyústila k posunutí termínu na rok 2025.
Tempo budování dálnice lze urychlit díky tomu, že je trasa zařazena do transevropské dopravní sítě TEN-T a na její výstavbu lze v novém programovém období čerpat finanční prostředky z Evropské unie.
Posledním dostavěným úsekem je zatím asi čtyři kilometry dlouhý úsek mezi Lubencem a Bošovem, který se letos podařilo dokončit. Rychlostní silnice byla však s tříletou přestávkou rozestavěna dlouhých pět let. Část dálnice řidiči využívají také přímo v Karlovarském kraji, chybí ale napojení na dálniční síť.


description: Netradiční členy mají posádky hasičských aut v Karlovarském kraji. V každém z nich totiž bojovníci s ohněm vozí několik plyšáků. Ne jako maskoty, ale jako němé psychology. Jsou určeni pro děti, které se z nejrůznějších příčin dostaly do vyhrocené situace.

title: Hasiči přibalili do svých aut plyšáky. Pomáhají dětem v nouzi


description: Osm známých i téměř zapomenutých filmů se v minulosti natáčelo v chebských exteriérech. Naposledy to byl třídílný film Jan Hus. Už dříve se ale Cheb objevil i v některých seriálech.

title: Chebský chrám i hrad se ve filmu proměnily v kostnickou katedrálu


description: Za horní stanicí výtahu Zámecké věže, stranou od lázeňského ruchu Karlových Varů, se děje pro město poměrně zásadní věc. Tým čtyř lidí tam zpřístupňuje sklepení, která jsou v posledním pozůstatku malého gotického hrádku. Vystavět jej nechal Karel IV. a jde o jednu z nejstarších částí města.

title: Lidé poznají tajemství historických sklepů, kudy možná chodil Karel IV.


authors:
Autor
Firmě Nic Nehrozí
Ve Smlouvě Nebyla Žádná Sankce

description: Chebské sportovce zklamala zpráva, že se nedočkají slíbené opravy zchátralého areálu TJ Lokomotiva. Fotbalisty FK Hvězda čeká podzim na cizích hřištích a město nezíská slíbenou dotaci.

title: Plány na opravy zkrachovaly. Sportovci přišli o hřiště, Cheb o dotaci

maintext:
Do šaten fotbalistů teče, tribuna drží už jen silou vůle, hala, kuželkářská dráha, ubytovna i další sportoviště jsou v nevyhovujícím stavu. Město proto vypsalo výběrové řízení, vybralo zhotovitele, plzeňskou společnost Vysspa, během prázdnin se dokonce sešli mimořádně zastupitelé, aby posvětili navýšení ceny oprav za čtyřicet milionů o dvanáct milionů korun. Teď je vše jinak.
„Na radnici přišlo od firmy, která ve výběrovém řízení zakázku získala, vyjádření, že z projektu odstupuje s tím, že práce v daném termínu nestihne,“ přetlumočil stanovisko společnosti místostarosta Chebu Pavel Hojda.
To znamená, že pro letošek se už na Lokomotivě do země nekopne. „V podmínkách dotace, kterou jsme měli přislíbenou ve výši 14,5 milionu korun, stojí, že projekt musí skončit ještě letos. Teď musíme celou zakázku přehodnotit, zpracovat a vypsat nová výběrová řízení. A jakmile to na jaře počasí dovolí, začneme pracovat alespoň na hřištích s umělým povrchem, aby měli fotbalisté kde hrát,“ uvedl starosta Petr Navrátil. Dodal, že další úpravy Lokomotivy budou následovat.
Město se obrátí s žádostí o pomoc na ministerstvo
Starosta ujistil, že město opět požádá, aby mu ministerstvo školství prostřednictvím dotace s opravami více než šedesát let starého sportovního areálu pomohlo.
Pro sportovce FK Hvězda Cheb, jejichž domovské hřiště v areálu Lokomotivy se mělo začít rekonstruovat, přinesla nová situace obrovský smutek a zklamání. Navíc však krach plánu pocítí i finančně. Za užívání cizích hřišť totiž bude muset klub zaplatit.
„Přestože hřiště máme, budeme muset hrát celý podzim jinde,“ posteskl si prezident FK Hvězda Cheb Vladimír Hána. Podobné martyrium čeká klub i v jarních měsících, tedy pokud se s rekonstrukcí hřiště na Lokomotivě skutečně začne.
„Za ty peníze jsme mohli žákům nakoupit třeba nové dresy,“ pokrčil rameny Hána a doplnil, že klub má v současnosti třináct mužstev včetně elévů a žen.
Firmě nic nehrozí, ve smlouvě nebyla žádná sankce
Kriticky se dívá na celou anabázi i sekretář Sportovní Unie Chebska Miroslav Sabadin.
„Zaráží mne, že u takové zakázky, kdy jsou ve hře desítky milionů a navíc i státní dotace, nebyla stanovená žádná kauce. Firma, která se o vítězství tak prala a zvítězila, nakonec mohla ze svých závazků vycouvat bez jakýchkoli sankcí. Za to by měl někdo nést odpovědnost. A to konkrétně ten, kdo řízení připravoval,“ nebere si servítky Sabadin.
Podle zástupce starosty Pavla Hojdy se v podmínkách řízení sankce neobjevila, protože v Chebu se zatím veškeré nabídky setkaly s obrovským převisem poptávky.
„Pokud teď budeme připravovat nějakou větší akci, kde bude předpoklad, že se budou firmy přetahovat, budeme chtít po našem odboru, aby tam aukci zapracoval,“ doplnil Hojda.
Areál v roce 2013 převzalo město od zadlužené TJ Lokomotiva, která nemohla zvládnout péči o chátrající budovy.


description: Do boje o prezidentský úřad se chystá i herec Západočeského divadla v Chebu Pavel Marek. O úřad ale nebude usilovat na podzim příštího roku, ale už za několik dní ve hře Rychlé šípy Reloaded v roli Štěpána Mažňáka.

title: Musel jsem se přestat usmívat, abych mohl hrát prezidentského kandidáta

maintext:
Na prahu nové divadelní sezony o sobě herec Pavel Marek v rozhovoru otevřeně prohlašuje: „Jsem k sežrání.“ Není to ovšem tím, že by mu po pětatřiceti letech v divadle či v souvislosti s rolí prezidentského kandidáta stoupla sláva do hlavy. Jen konstatuje prostý fakt, související s chystanou premiérou. Ale jako první jsou na řadě ony volby.
Jak se připravujete na prezidentskou kandidaturu?
Rozhodl jsem se, že budu pokračovat ve svém kurzu. Náš stát potřebuje pevnou ruku a je vidět, že současný prezident je příliš slabý. Jako Štěpán Mažňák můžu garantovat každému občanovi naší země, že se má na co těšit.
Jako Pavel Marek jste byl v Chebu jednou z tváří Listopadu 1989, kdy padl komunistický režim, a poté jste i zažil jako kandidát opravdové volby. V politice jste ale nezůstal. Proč?
Byla to čest se tehdy na té velké změně podílet. Když se ale dostanete do opravdové politiky, a já se stal chebským zastupitelem, najednou zjistíte, že musíte taktizovat, a na to já absolutně nejsem. Když se mě někdo na něco zeptal a já mu po pravdě odpověděl, tak se mi všichni smáli, že jsem naivní hlupák. Pochopil jsem, že to skutečně není pro mě.
Pavel Marek narodil se v roce 1955, pochází ze Svitav
vystudoval herectví na brněnské Konzervatoři, v Západočeském divadle v Chebu působí od roku 1981
jeho ženou je herečka Jarmila Šimčíková
hraje v těchto inscenacích:
Ženy na pokraji nervového zhroucení (Režisér, Soudce 1, Moderátor)
Rychlé šípy Reloaded (Štěpán Mažňák)
Listopad (Obchodní zástupce Národního svazu chovatelů krocanů)
Strach má velké oči (Kníže)
Král jelenem (Pantalone)
Lázeňská veverka (Štěpán Král)
Cejch (H. Moritz; strýc Kou dela)
Cyrano z Bergeracu (Ragueneau)
Prokletí rodu Baskervillů (Barrymore)
Jak utopit dr. Mráčka (Wassermann)
Fimfárum (Starosta, Maxmilián)
V osm u archy (Noe)
Ženy na pokraji nervového zhroucení (Režisér, Soudce 1, Moderátor) Rychlé šípy Reloaded (Štěpán Mažňák) Listopad (Obchodní zástupce Národního svazu chovatelů krocanů) Strach má velké oči (Kníže) Král jelenem (Pantalone) Lázeňská veverka (Štěpán Král) Cejch (H. Moritz; strýc Kou dela) Cyrano z Bergeracu (Ragueneau) Prokletí rodu Baskervillů (Barrymore) Jak utopit dr. Mráčka (Wassermann) Fimfárum (Starosta, Maxmilián) V osm u archy (Noe) právě zkouší: Adéla ještě nevečeřela (Albín Boček) Zdroj: www.divadlocheb.cz
Hra Rychlé šípy je spojena s volbou prezidenta i politikou. Některé momenty na mě působily vyloženě naivně, třeba že když se bude tisknout víc dobrých zpráv, bude i svět hezčí. Jindy hra varuje před zneužitím médií a moci, což je dnes hodně silné aktuální téma. Jak hru vidíte vy?
Když jsem si přečetl scénář, byl jsem nadšen, jak to režisér a spoluautor Janek Lesák s Natálií Preslovou dali dohromady. Koukal jsem, že současní dvacetiletí jsou schopni podívat se na společnost tak, že vidí do budoucna naději. Myslel jsem, že už jsme všichni tak ohoblovaní, že už nikoho nic nezajímá. Ten motiv, že když se budeme dozvídat příjemnější zprávy, budeme optimističtější, je kouzelný a líbil se mi.
Hrát cynického mocichtivého lháře, jakým je „váš“ Mažňák, to musí být pro herce radost, že?
Jsem za tu příležitost rád. Takových záporných postav jsem hrál málo. Musel jsem se přestat usmívat. Ta role je na tom postavená a bylo to docela hrozivé. Ale když se vám to podaří, tak máte skoro vyhráno.
Koho byste sám rád viděl v opravdovém prezidentském křesle?
Zatím nevím, na koho bych ukázal prstem a řekl, ten se mi líbí, tomu budu věřit. Obecně by měl mluvit pravdu a lidé u nás aby si ho vážili a byli na něj pyšní.
Politika hraje roli i ve hře Listopad, kde jde o volbu amerického prezidenta. Vaše role se jmenuje neuvěřitelně dlouze: Obchodní zástupce Národního svazu chovatelů krocanů a výrobců vedlejších produktů krocanů. Nabídla vám i tato role pohled do zákulisí politiky?
To ne, ale tahle role mě hodně baví. Představte si člověka, který ve zvláštní schránce přiveze dva krocany připravené na to, aby jim prezident Spojených států udělil milost, a oni přežijí Den díkůvzdání. Jsem rád, že jsem ve společnosti Davida Beneše, který hraje prezidenta, a Michala Švarce. Hodinu a půl bez přestávky mluví a mluví. Hodinka ve hře mě hodně baví, ale ze zákulisí Bílého domu „u nás“ jsem moc nepochytil. V tom našem je plno krabic.
Pojďme do vašeho osobního divadelního zákulisí. Jak jste se v roce 1981 jako rodák ze Svitav dostal do Chebu?
V Šumperku se tenkrát měnil tvůrčí tým, odcházel legendární ředitel Vladimír Švabík, dramaturg Zdeněk Hedvábný, režisér František Hromada, který má s Chebem hodně co do činění. Se manželkou Jarmilou Šimčíkovou jsme dostali nabídku, abychom změnili prostředí. Tu jsme využili a od té doby jsme tady. Nebylo to úplně jednoduché, je to velká dálka. Ale byli jsme tehdy krátce po svatbě na začátku nového života. Letos máme pětatřicet let v chebském divadle i pětatřicet let společného života. A nelitujeme.
Jaké to je být roky společně manželi i herci jednoho souboru. Nejste doma tak trochu v práci a v práci doma?
Práce se v našem případě stala druhým domovem, třeba jako naše šatny. Chodíme z jednoho domova do druhého. Velká výhoda je, že to nemáme daleko.
V Prokletí rodu Baskervillů spolu máte s manželkou tak blízko, že hrajete v jednom společném kostýmu bizarní dvojpostavu Barrymorea. Jaké to je?
Už umíme cupitat společnými kroky, nezakopáváme o sebe, a aby se to pojistilo, svolil jsem, aby se mnou Jarmila občas smýkala, abychom se nepřizabili. Ta dvojpostava se nám strašně líbí, vyblbneme se. Hra je výborně napsaná. Je to tak trochu cimrmanovština.
Když připomínáte Cimrmana, platí pro vás v divadle, že se stejně jako v jeho hrách při některých scénách jako herec dobře najíte? Třeba jako cukrář Ragueneau v Cyranovi z Bergeracu?
Ne, jen o tom mluvím, pochutnat si nemohu. Ale předkládám divákům ve třech slokách velmi podrobný recept na francouzské pečivo, na mandlové tarteletky. Tak jestli na ně dostanou chuť, je to opět poloviční výhra.
Těch ztvárněných profesí máte za sebou celou řadu, od dlaždiče po ředitele hydroelektrárny. Která z nich vás nejvíc zaujala?
Nejvíc jsem miloval právě toho dlaždiče. Kolegové mu říkali Šulín.
Ve hře Práskni do bot, ve které hrajete Šulína, se nechodilo daleko pro ostřejší výrazy. Moji synové, kteří ji viděli v pubertě, dodnes vzpomínají nejen na příběh, ale také na spoustu vulgarit, kterými je hra okořeněná a jejichž užití v divadle je tehdy sympaticky překvapilo. Jak to máte vy?
Ano, úplně bezostyšně se tam používaly ty nejvulgárnější výrazy. Je zajímavé, že si na ně lidé většinou do pěti minut zvykli a brali je už jako „chleba s máslem“. Pak už se začali věnovat ději, v němž zloději okradli zloděje.
Chebské divadlo nabízí hercům mnoho příležitostí, na druhou stranu můžete o další přijít jinde. Jak to vidíte?
Nelituji. Nějaké nabídky jsem dříve měl, ale za těch pětatřicet let tady jsem si mohl zahrát a zahrál takových rolí, které si herci třeba na pražských scénách nezahrají.
Jaká nejbližší role vás čeká v nové sezoně?
Zkoušíme muzikál Adéla ještě nevečeřela podle známého filmu Jiřího Brdečky a Oldřicha Lipského. Hraju tam v bílých vousech starého profesora rostlinopisu Albína Bočka. Jsem k sežrání. Tedy tato postava. Ale víc ještě nechci prozrazovat.
Lidé vás mohou vidět i mimo jeviště, třeba při hraných prohlídkách v Chebu.
Představuju tam radního Grünera, který spolu s průvodkyní provádí historickou částí města. Mohu se chlubit tím, co se mi doopravdy líbí. V Chebu vyjdete na ulici a už se díváte na krásné věci.


description: Některé materiály, o kterých jednají zastupitelé, přestal Krajský úřad Karlovarského kraje zveřejňovat na svém webu. Odvolává se přitom na ochranu osobních údajů. Kdo chce do materiálů nahlédnout, najde v nich pouze upozornění, že to není možné. Novinka zaskočila jak opoziční, tak koaliční zastupitele.

title: Kraj přestal na web dávat některé materiály, jsou v nich citlivé údaje

maintext:
Například advokát a krajský radní Petr Šindelář z ODS se domnívá, že by údaje měli lidé znát.
„Ve středu jsme měli zastupitelstvo v Ostrově, kde jsme to také řešili, a byla to poměrně bouřlivá diskuze. Já si myslím, že pokud se v zastupitelstvu rozhoduje například o prodeji nějaké konkrétní nemovitosti fyzické osobě, tak by to usnesení mělo obsahovat všechny identifikační údaje,“ uvedl.
Zmínil přitom, že zákon o krajích a obcích má podle něj v tomto případě přednost a lidé by měli mít přehled, jak zastupitelé nakládají s veřejnými penězi.
Opoziční zastupitel Jiří Kotek z Alternativy označil postup úřadu jako naprosto nepřijatelný.
„Právě veřejná kontrola, která je umožněná transparentním přístupem ke všem těmto údajům - a obzvlášť pokud se jedná o peníze, měla být naprosto volná. Není možné, aby to bylo vypnuté. To si myslím, že je spíš nějaká porucha,“ řekl.
Osobní údaje by možná stačilo jen začernit
Hejtman a advokát Martin Havel uvedl, že prověří, zda je nutné jít až tak daleko. Možná by podle něj stačilo osobní údaje vymazat nebo začernit.
„Vždycky zákon, který je speciálnější - v tomto případě je to zákon o ochraně osobních údajů - platí první nad zákonem obecným. V tomto případě jde o zákon o krajích a obcích. V ideálním případě by ovšem měly být v souladu, stejně jako celý právní řád,“ popsal.
Podle ředitelky krajského úřadu Martiny Vránové opatření reaguje na metodiku ke zveřejňování v registru smluv. „Neustále zpřesňuje údaje, které tam být mohou a nemohou. Pro příští zastupitelstvo ale připravíme materiály tak, aby byly zveřejněné se začerněnými údaji, uvedla.


description: Sokolovští policisté stíhají párek podvodníků, kteří obelhali sexuchtivého muže. Žena ho nalákala do parku, tam ho ale zbil její přítel. Pak mu žena ukradla peníze.

title: Muž místo slíbeného sexu v parku utržil výprask a přišel o peníze


description: Až tři tisíce pacientů připadá v Karlovarském kraji na jednoho praktického lékaře. Část obvoďáků je navíc v důchodovém či předdůchodovém věku, podle odborníků je jen otázka času, kdy začne být situace ještě více kritickou. Problém se pokouší řešit kraj také příspěvky čerstvě vystudovaným doktorům.

title: Úbytek praktických lékařů mají zmírnit příspěvky čerstvým doktorům

maintext:
Ve velkých městech regionu není až tak velký problém najít si svého lékaře, horší už je to v menších obcích. Jen v Hroznětíně hledali svého obvodního lékaře tři čtvrtě roku. Nakonec zachránil Podkrušnohoří Jan Jedelský z Mostu.
„O našem problému slyšel z rádia a sám se ozval, že by měl zájem. Pochází z Mostu a nyní se sem stěhuje s celou svojí rodinou. Jeho manželka je dokonce zdravotní sestra, tak budou spolu i v ordinaci,“ oddechl si starosta Hroznětína Martin Maleček.
Karlovarský kraj vycházel i z těchto zkušeností, a proto nyní bude přispívat čerstvě vystudovaným lékařům na akreditaci na praktika.
„Všimli jsme si, že řada současných praktických lékařů, kteří mohou atestovat své mladé kolegy, o to nemá zájem. Rádi bychom je tedy chtěli podpořit finančně, a to jak školitele, tak i uchazeče, protože právě oni si to do dnešních dnů museli celé platit ze svého,“ uvedl krajský náměstek pro zdravotnictví Jakub Pánik.
Měsíčně kraj podpoří vyučujícího 10 tisíci korunami a budoucí praktiky také 10 tisíci. Vše je zabezpečeno tím, že je dotace vratná, proto se mladí lékaři musí upsat na tři roky, kdy budou sloužit v Karlovarském kraji.
„Už se nám ozvali dva školitelé, kteří o to mají zájem,“ dodal Pánik. Jedním z nich je i dalovická doktorka Petra Mestická.
„V současné době je o to jen minimální či až nulový zájem. Zpět do kraje se vrací lékaři po fakultě jen v případě, že tu mají rodiny a pevné vazby. Věřím, že se díky této nadstandardní nabídce, která se v republice vyskytuje jen výjimečně, podaří zvrátit úbytek praktických lékařů. Snad se to dostane do širšího povědomí, ale je to dlouhá cesta,“ sdělila Mestická.
S tím, že se současná situace nezlepší ze dne na den, souhlasí i krajská zástupkyně České lékařské komory Jaroslava Švandrlíková.
„Stav je kritický. Máme hodně lékařů důchodového, nejen předdůchodového věku. Podle mne je hrozivá situace především v oboru pediatrů v celém kraji, v oboru praktických lékařů pro dospělé na Chebsku a Sokolovsku,“ řekla Švandrlíková.
Najít pediatra je téměř nemožné
Sehnat pediatra v kraji, jenž přijímá nové pacienty, je téměř nadlidský úkol.
„Byla zrušena pediatrická fakulta, která od začátku vychovávala lékaře pro dětské pacienty. Nemůžeme se tedy divit, že pediatři chybějí nejvíce a současnou praxi provozují pouze padesáti až sedmdesátiletí lékaři, kteří tuto fakultu vystudovali,“ vysvětlila zástupkyně krajské České lékařské komory.
Problémem jsou i byrokratické zásahy do studia lékařů. „Než se někdo stane lékařem a než může samostatně pracovat, trvá to 10 až 15 let. Na to se v porevoluční době kašlalo a nyní sklízíme trpké ovoce. A tato hluboká krize není i nadále systémově řešená. Politici bohužel vymýšlejí jen rychlé záplaty, bez výhledu do budoucnosti. A to samozřejmě dále odrazuje mladé lidi od práce ve zdravotnictví,“ vidí nepříliš světlou budoucnost Švandrlíková.
V kraji připadá průměrně 1 800 až 3 tisíce pacientů na jednoho obvodního lékaře.


description: V rodinném domě v Nejdku na Karlovarsku našla policie zavražděného muže. Zároveň se jí podařilo dopadnout podezřelého z tohoto činu.

title: Policie našla v Nejdku tělo zavražděného muže, zadržela podezřelého


description: Kriminalisté pátrají po dvou mužích, kteří okradli turistku v karlovarské restauraci. Zachytila je přitom bezpečnostní kamera. Policie teď žádá o pomoc veřejnost.

title: VIDEO: Turistka si zavěsila kabelku na židli, přišla o čtyřicet tisíc


description: Svah nad průtahem Karlovými Vary se může dát do pohybu. Takový je závěr odborníků z Ústavu struktury a mechaniky hornin Akademie věd ČR, kteří už tři měsíce sledují pnutí hornin v těsném sousedství železničního tunelu. Zima přitom může situaci ještě zhoršit. Kdo ovšem svah opraví, není jasné.

title: Nestabilní svah nad karlovarským průtahem je hrozbou pro řidiče

maintext:
Jako horký brambor si ho přehazuje Ředitelství silnic a dálnic s městem.
„V monitorování je třeba pokračovat. Snížení teplot povede s největší pravděpodobností ke zvětšování trhlin, které může vyvrcholit nevratným pohybem, a tím i zhoršením stabilitní situace,“ tvrdí ve zprávě Jan Blahůt, vedoucí oddělení inženýrské geologie ústavu. Naznačil tím, že nebezpečí případného sesunu horniny je reálné.
Pozemek svahu je majetkem města Karlovy Vary, průtah městem zase patří pod správu Ředitelství silnic a dálnic. „To by mělo sanovat svahy nad svými komunikacemi,“ domnívá se první náměstek primátora města Čestmír Bruštík.
Ředitel krajského pracoviště Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD) Lukáš Hnízdil však razí opačný názor. „Máme stanovisko ministerstva dopravy, které jasně tvrdí, že v tomto úseku má správu nad svahem jeho majitel, tedy město,“ argumentuje ředitel.
Spor obou stran tak situaci v žádném případě neulehčuje. „V praxi vede k tomu, že neopravuje nikdo. Ani my, ani oni,“ říká Hnízdil.
Krajský úřad podle mluvčí Jany Pavlíkové několikrát na obě strany apeloval, aby se situací zabývaly. „Podle Krajské správy a údržby silnic to vzhledem k tomu, že se jedná o lesní pozemek, vypadá, že odpovědnost by měl s největší pravděpodobností nést správce komunikace, tedy ŘSD,“ říká mluvčí.
Kraj už v minulosti vydal nařízení, podle kterého má ŘSD zajistit opravu svahu, to ale vrátilo ministerstvo dopravy. „Pokud se obě strany nedohodnou, bude muset zřejmě rozhodnout až soud,“ dodává Jana Pavlíková.
Do té doby ovšem může být pozdě. Lukáš Hnízdil se neodvažuje předjímat, kdo by se postaral o opravu svahu v okamžiku, kdy by došlo ke krizové situaci a masiv začal ohrožovat dopravu na průtahu. „Museli bychom znovu požádat o vyjádření ministerstvo dopravy. Nemůžeme investovat do něčeho, co není naše,“ zdůrazňuje Hnízdil.
Nebezpečný úsek začíná u Ostrovského mostu a končí u lávky do Bohatic. „Je tam spousta kamenů, které se mohou samovolně zřítit na vozovku,“ upozorňuje na možná rizika Stanislav Vonka, autor projektu sanace svahu.
Ta by podle jeho odhadu přišla na desítky milionů korun. Problém vidí v tom, že se na skalním masivu postupem let usadila vrstva zeminy a jílů, která je nestabilní. Na některých místech ji sice zpevňují kořenové systémy stromů, jinde ovšem porost chybí. A právě takové úseky by se podle odborníků mohly dát do pohybu.


description: Zdravotním sestrám v nemocnicích by měla už brzy ubýt práce s papírováním. V souvislosti se změnou v archivování dokumentů to slíbila náměstkyně ministra zdravotnictví Lenka Teska Arnoštová při návštěvě Karlovarské krajské nemocnice.

title: Sestrám v nemocnici může v papírování ulevit elektronický archiv

maintext:
Některé záznamy musí nemocnice archivovat až sto let. V posledních letech se navíc zvýšila byrokracie, kdy sestřičky musí vyplnit u jednoho pacienta až desítku dokumentů, což je odvádí od jejich hlavního poslání. Už brzy to má změnit chystaná novela.
Sestry v nemocnicích mají v ruce častěji razítko, než injekční stříkačku. Tak nadneseně shrnula současnou byrokracii v nemocnicích Lenka Teska Arnoštová při své návštěvě Karlovarské krajské nemocnice (KKN).
Situace by se ale měla brzo změnit, neboť se nyní chystá novela, která umožní elektronickou archivaci. „Ta by měla přijít do poloviny roku 2017. Opravdu vnímáme, že je nyní zdravotní personál vytížený papírováním. Jen pro jednoho pacienta na jednotce intenzivní péče musí sestra vyplnit denní záznam, ošetřovatelskou péči nebo edukační záznam. A to je jen část, dokumentů je daleko více. Navíc pokud se stav pacienta zhorší, mohou to začít vyplňovat znovu,“ přiblížila současnou realitu Arnoštová.
Novela by měla zdravotníkům usnadnit práci vypisováním jednoho elektrického dokumentu. Podle nových pravidel navíc ubude část materiálů, které nyní zdravotní personál musí vyplňovat.
„Zhruba jedna třetina, možná i víc, je zbytečná,“ naznačila hlavní sestra KKN a zároveň náměstkyně pro nelékařské povolání Gabriela Píchová. To ostatně potvrdila i Arnoštová. „Vytratil se selský rozum. Tato pravidla nastavili odborníci na archivaci, ale ne na medicínu,“ uvedla náměstkyně ministra zdravotnictví.
Archivy už karlovarské nemocnici přestávají stačit
Nové elektronické záznamy ušetří nejen čas při vyhledávání, ale úspora bude finanční, neboť nyní si musí nemocnice pronajímat prostory na skladování.
„Část dokumentů máme přímo v nemocnicích, ale starší záznamy máme v archivu v Jáchymově. A jak přibývá lékařských zpráv, tak se nám snižuje kapacita. Tyto archivy totiž nemohou být všude. Místnosti musí splňovat například požární ochranu či mít stabilní vlhkost,“ uvedl ředitel KKN Josef März.
Dokumenty se musí desítky let schovávat hned z několika důvodů. Mezi ně patří role studijního materiálu či klasicky jako záznam pro lékaře, který potřebuje znát nemoci příbuzného, aby přišel na diagnózu u svého pacienta.
„Zapomínat nesmíme ani na případné soudní spory, kdy jsou tyto dokumenty klíčovými důkazy,“ připomněla Arnoštová.Nový plán se ale potýká s jedním podstatným problémem. Každý lékařský dokument totiž musí být podepsán tím, kdo ho sepsal, což v případě elektronické verze vyžaduje digitální podpis.
„Jen jeho zřízení pro všechny zaměstnance, kteří se o toto papírování starají, by vyšlo naši nemocnici na miliony korun,“ vysvětlil potencionální obtíž mluvčí nemocnice Vladislav Podracký.
První plány, jak se s tím popasovat. jsou už na světě. Přišla s nimi krajská poslankyně Markéta Wernerová. „Zatím je to prvotní nápad. Mohlo by se jednat o specifický podpis, kdy by každý zaměstnanec měl svůj vlastní kód, který by zadal. Uvidíme, jestli to vyjde,“ přiblížila svou představu poslankyně.


description: Hrát za ty zlé je zábava a vy, jako nemrtvá příšera, si likvidaci vojáků dobra užíváte plnými doušky. Death of a Lich je chytrá a originální arkáda s tahovými souboji, ve které sice nemůžete natrvalo zemřít, ale můžete (a budete) dokolečka umírat.

title: V Death of a Lich jste nesmrtelné monstrum, které pořád umírá

maintext:
Zlí kouzelníci, kteří chtějí dosáhnout nesmrtelnosti mají jedinou možnost: Transformovat se v liche. Jejich život v podobě této nemrtvé kreatury, je pak vázán na phylacterium, tedy předmět, který uchovává jejich životní esenci. V Death of a Lich je takovým předmětem vaše koruna. A protože nejste hloupí, korunu jste opatřili magickými ochranami, takže je nezničitelná.
Jenže se stalo, že vás rytíři dobra přece jenom porazili a zničili vaše tělo. To vám ale nemusí vadit. Dokud nezničí samotnou korunu, zase se časem oživíte. Aby předešli vašemu řádění ve světě, postavili lidé vysokou věž, korunu umístili na samý vrchol a všem generacím jejich synů a vnuků dali za úkol věž bránit a zamezit tomu, abyste unikli.
Vy, po dekádách, kdy konečně nabudete svou sílu, se musíte z věže dostat. A jen tak mimochodem po cestě zmasakrovat co nejvíc vojáků. Death of a Lich se hraje jako tahová arkáda. Každé patro věže je chráněno a vy máte dvě možnosti. Buď na nebohého vojáka skočíte z vyššího patra (což znamená jeho okamžitou smrt), nebo si to rozdáte takříkajíc na férovku.
Jenže každý úder vás stojí životní energii, které máte pomálu. Je třeba převelice taktizovat. Naštěstí, z každého mrtvého vypadne jeho duše, kterou absorbujete a když vás potom zabijí, polovina celkového počtu nastřádaných duší se převede do nového života. Jinými slovy: Čím úspěšnější zabiják jste v jedné hře, tím odolnější budete v té další.
Umírat ale budete pravidelně. Vojáků je víc druhů a každý je jinak silný. Lučištník musí jedno kolo nabíjet výstřel, obrněný rytíř je skoro nesmrtelný, ale pohybovat se může jen jednou za tři kola. Cestou nacházíte „lékárničky“ a power-upy zlepšující váš útok.
Hlavním úkolem je dostat se až na „dno“ věže, kde vás bude čekat samotná smrt. Death of a Lich je to dost originální hra, která vám asi několik prvních pokusů bude dělat problémy, než pochopíte, jak se vlastně má hrát. Jakmile ale přijdete věci na kloub, budete se dobře bavit.
Na stránce pod tímto odkazem se skrývá také verze pro Mac OS.


description: Ne každý den se vám podaří narazit na hru myšlenkově hlubokou, jako největší existenciální román. Sisyphus Reborn je velice primitivní, ale extrémně zajímavá adventura, která od vás vyžaduje něco mnohem těžšího, než jen to ji ovládat. Musíte u ní totiž přemýšlet.

title: Sisyphus Reborn je myšlenkově nejhlubší hra a donutí vás k zamyšlení


maintext:
Nightmare Fishing Tournament vás nejspíš vyléčí z chuti rybařit
17:00 , aktualizováno 17:00
Že po smrti bude muset v pekle rybařit, to by čekal jen málokdo. Jenže takový je plán vykoupení. Škoda jen, že ryby jsou tady poněkud přerostlejší a dravější, než je zdrávo. Pokud se bojíte otevřených vod a hloubek, raději utíkejte co nejdál.


description: Antická mytologie, jak si ji nepamatujete. V této akční hře na hrdiny je „děsivý“ pes Kerberos spíš děsivě roztomilý a vrhá kolem sebe ohnivé koule. Chasing Styx je skvělá zábava pro jednoho hráče a ještě daleko větší pro dva v kooperaci.

title: Chasing Styx je mytologická akce s naprosto roztomilým hrdinou

maintext:
Tříhlavý pes Kerberos už nehlídá vstup do Hádova panství, ale rozhodl se, že se pokusí najít vlastní štěstí a stane se hrdinou. Chasing Styx je akční hra s prvky her na hrdiny, která se tváří roztomile, ale dokáže vystrčit drápky. Spousta možností a dlouhá herní doba je skvělá věc, zábavná hra dvou hráčů je ještě lepší.
Domácí mazlíček pána podsvětí, není tak děsivý, jak si ho staří Řekové představovali. Vlastně je velice roztomilý. Je to chlupáč, který jako každý jiný hrdina, kterých jsou řecké báje a pověsti plné, touží po dobrodružství. Naštěstí, jeho pán má pro něj připravený úkol. Tak až přestane radostí vrtět ocasem, můžete se vydat na cestu.
Hlavu má jen jednu, ovšem kolem ní poletují další dvě. Všechny pak při útoku plivají jakési ohnivé střely, které vytváří trojřadí ohnivých plivanců, které likviduje vše v cestě. To je však jen jeden z mnoha a mnoha druhů útoků, které si během cesty (u obchodníka v Hádu, mezi jednotlivými misemi) obstaráte. Za zabité nepřátele totiž dostáváte duše (podle toho, jak moc silného protivníka jste skolili) a ty fungují jako platidlo a zároveň jako body vylepšení.
Jednotlivé mapy jsou uspořádány podle obtížnosti, ale některé můžete přeskakovat. Každopádně, mění se v nich jak prostředí, tak typ nepřátel. Souboje tak jsou dynamické i díky tomu, že mnohdy nevíte, proti čemu vlastně stojíte. Sem tam lze sejít z cesty a najít nějaký krutě bráněný poklad, ale povětšinou jsou úrovně jednoduché a koridorové.
V čem tkví asi největší síla Chasing Styx je fakt, že kdykoliv, kdy se mezi misemi nacházíte v Hádu, může se k vám připojit druhý hráč. Pak teprve začíná ta pravá zábava, protože ve dvou lidech přes všechny projektily není na obrazovce nepřítel ani vidět. Navíc pak není tak zřejmá vysoká obtížnost.
Těch několik srdíček, co reprezentují váš život, se ve chvíli, kdy nedáváte pozor velice rychle vyčerpá. Co zásah, to Kerberos vyštěkne jako nakopnutý jezevčík a vám se jedno srdíčko odečte. Takže zabít vás teoreticky může už první nepřátelská salva.
Konec s teorií. Chasing Styx je prostě skvělá hra. Je rychlá, zábavná, retro a dá se hrát ve dvou lidech, což je zkrátka výborné. Dlouhá herní doba a spousta obsahu dovoluje u hry strávit hodiny a hodiny. Jen pozor na obtížnost a trochu kostrbaté ovládání, kdy není možné střílet do jiného směru, než kam se pohybujete.


description: I když je půlka září a podle kalendáře se už blíží podzim, venkovní teploty atakují letité rekordy. Třicetistupňová vedra lákají k vodě více než v srpnových dnech, v Havlíčkově Brodě však mají milovníci plavání smůlu. Městské koupaliště se bez ohledu na počasí s koncem prázdnin zavřelo.

title: Kvůli havarijnímu stavu zavřel Havlíčkův Brod místní koupaliště

maintext:
Nad tím se podivují lidé hlavně na sociálních sítích. „Venku třicítky a ‚koupálko‘ zavřený. Takhle dobře bych se chtěl mít taky,“ napsal těsně před víkendem na facebookový profil brodského koupaliště David Nový.
„Co čekáš, když sezona skončila? Zavřeno by bylo, i kdyby ještě měsíc mělo být vedro,“ odpovídá Edita Ježilová. „Na co to koupaliště vlastně máme? Asi mají vyděláno,“ poznamenal David Izsák. „Koupej se ve vlastním potu,“ přidává Květoslav Karpov.
Nad takovým krokem kroutí hlavou i mnoho dalších obyvatel města. „Přijde mi, že si koupaliště neustále stěžují, jaké bylo špatné léto. A když si ho mohou o dva týdny prodloužit, stejně zavřou. Moc to nechápu,“ připustila maminka Miroslava. S dětmi by k vodě v teplém září ráda zašla, na koupaliště ale teď nemůže.
Areál patří městu Havlíčkův Brod, provozují ho technické služby. Každoročně otevírá na konci června, obvykle provoz končí až tehdy, kdy se na delší dobu zkazí počasí. Letos je však důvod uzavření jiný.
Návštěvníkům areálu hrozilo, že se nepříjemně zraní
„Koupaliště bohužel v tuto chvíli není provozuschopné. Konec srpna byla nejzazší hranice provozování tohoto městského zařízení, a to z důvodu technického stavu obkladů a bezpečnosti návštěvníků,“ vysvětlila mluvčí radnice Alena Doležalová.
Některé prvky koupaliště jsou doslova v havarijním stavu. Problémem jsou zejména odloupané obklady a dlaždice. Ty se objevily v bazénech, na chodnících i třeba pod skokanskými bloky. Na některých místech hrozilo návštěvníkům zranění.
Drobně se koupaliště opravuje po závěru každé sezony. „Obložení je na konci životnosti. Po sezoně vždy dáme několik set tisíc za jeho opravy a čištění,“ přiznal už před časem vedoucí městských sportovišť Jan Tomčák. Letos jsou ale problémy výraznější. Koupaliště tak bude muset na podzim podstoupit větší rekonstrukci, než bylo původně v plánu. Znovu se otevře až příští rok v létě.


description: Jednání trvala několik let. Nakonec se podařilo najít shodu a už na začátku příštího týdne se začne upravovat jedna z vůbec nejnebezpečnějších křižovatek na Vysočině. Křížení silnic první třídy ve Ždírci nad Doubravou na Havlíčkobrodsku budou za několik týdnů řídit semafory.

title: Křižovatka smrti se mění, Ždírec vsadil na semafory

maintext:
Na celé Vysočině jsou už pouze dvě klasické čtyřramenné křižovatky, na nichž se kříží dvě silnice první třídy. A obě jsou velice nebezpečné, často na nich dochází k tragickým nehodám.
Jedna se nazývá Kasárenská a leží na hlavním tahu z Jihlavy na Znojmo. Druhá je právě ve Ždírci nad Doubravou. Kříží se tu silnice od Havlíčkova Brodu na Svitavy a od Žďáru nad Sázavou na Pardubice.
A právě ta se jako první z nich začne měnit. Měla by se stát podstatně bezpečnější.
Řidiče, kteří často nerespektují „stopku“ a nečekají, že na hlavním tahu by měli dávat někomu přednost, budou umravňovat semafory.
„Tento týden v pátek předáváme staveniště, v pondělí by se mělo začít stavět. Jako první přijde na řadu rozebírání chodníků a pokládání kabeláže,“ uvedl ždírecký starosta Jan Martinec.
V první fázi to bude znamenat drobné problémy pro chodce, později se ale přidá i omezení pro silniční dopravu. „Pod asfaltem budou smyčky. Bude proto třeba odfrézovat na každém rameni asi stodvacetimetrový úsek,“ přiblížil starosta.
Podle smlouvy s vítěznou firmou výběrového řízení by vše mělo být dokončeno v říjnu. Nejpozději první listopadový den by měly být semafory spuštěny.
Ty budou v provozu 24 hodin denně. „Půjde o nejnovější typ světelně řízené křižovatky, která vyhodnocuje dopravní zatížení jednotlivých větví i přechodů pro chodce. Na základě toho světla operativně uvolňují příslušný jízdní pruh či přechod,“ vysvětlil Martinec.
Červená světla už snad zaberou
Přechody pro chodce mají být u křižovatky tři. Jejich počet a umístění se má vrátit do stavu, v jakém byly před svým zrušením v roce 2012.
„Je to v podstatě jediné vhodné a zároveň nejideálnější řešení. Nízkonákladová opatření už jsme na křižovatce učinili všechna, co jsme mohli, ale příliš to nepomohlo. Červená světla už musí řidiči respektovat. Pokud ne, nemají za volantem opravdu co dělat,“ vzkázala Marie Tesařová, ředitelka jihlavské správy Ředitelství silnic a dálnic (ŘSD).
S městem, krajem i policií na řešení nebezpečné křižovatky ŘSD spolupracovalo. Nechalo bezpečnostní inspekci vypracovat varianty, jak je možné křížení silnic zabezpečit. „Jako nejlevnější řešení vyšlo zaslepení jednoho ramena, což ale nepřipadalo v úvahu. Pořízení semaforů bylo jen nepatrně nákladnější,“ řekl Jan Martinec. „Uvažovalo se i o zřízení kruhové křižovatky, tam by ale byly náklady mnohonásobně vyšší,“ doplnila Tesařová.
Křižovatka se sice nachází na okraji Ždírce, ale stále v zastavěné oblasti. Není u ní dostatek místa. A pokud už by se našlo, musela by podle hlukových limitů pro nové stavby být celá dokola obehnaná protihlukovou zdí. „Semafory nejsou stavbou, tudíž se hlukové studie nemusely dělat,“ zmínil Martinec.
Pro město ale budou semafory dlouhodobou finanční zátěží. Muselo získat peníze na jejich zaplacení a hradit bude i roční provoz, údržbu a spotřebu elektřiny. „Semafory totiž nejsou součástí silnice, tudíž nejsou v majetku státu. Jejich vlastníkem je město,“ vysvětlila Marie Tesařová.
Celkové náklady na pořízení systému by měly činit zhruba pět a čtvrt milionu korun. Ždírci se podařilo vyjednat dotaci ze Státního fondu dopravní infrastruktury, která pokryje více než čtyři a půl milionu. Na městskou kasu tak zbude přibližně 600 tisíc. „Roční provozní náklady odhadujeme na částku do 100 tisíc korun,“ vyčíslil Martinec.


description: Celý malý lesík pokácela na okraji Havlíčkova Brodu firma, která v lokalitě podniká. Stromy zmizely z plochy více než patnácti tisíc metrů čtverečních, zničen byl vzácný biotop. Česká inspekce životního prostředí případ prošetřovala a firmě udělila pokutu 150 tisíc korun.

title: Firma vykácela lesík na okraji Havlíčkova Brodu, dostala pokutu


description: Po Třebíčsku se pohybuje pachatel, který po nocích vypouští rybníky. Urazí zámek na poklopu a z požeráku vytahá prkna. Velké starosti tím dělá správcům rybníků a rybářů. Nad vypuštěným rybníkem kroutí hlavou třeba v Rokytnici nad Rokytnou, Čáslavicích nebo Ptáčově.

title: Neznámý vandal po nocích vypouští rybníky. Děsí tím jejich správce

maintext:
Horké počasí v posledních týdnech moc deště nepřineslo. Tím spíš jsou majitelé či správci některých rybníků na Třebíčsku nazlobení na neznámého pachatele, který vypouští rybníky.
„V noci na pátek 9. září nám někdo významně upustil rybník Starý u Ptáčova. Přímá škoda nevznikla, ale v období sucha, kdy už tak je málo vody, jsou s tím jen starosti. Líny, co jsme tam nasadili, jsme museli slovit,“ uvedl Lubomír Máca, jednatel pobočného spolku Moravského rybářského svazu v Třebíči.
Některé ryby uhynuly, u tohoto druhu rybáři škodu nevyčíslovali. Rybník je obecní.
„Místní pán z Ptáčova nám ráno volal, že tam valí voda, která jindy neteče. Jeli jsme tam, hladina byla pokleslá skoro o půl metru. Někdo urazil zámek a vytáhl z požeráku prkna. Problém je v tom, že rybník je nebesák, jsme rádi, když v něm vůbec nějaká voda bývá. Tohle mu moc nepomohlo,“ podotkl Máca.
Dodnes pořádně nazlobený je starosta Čáslavic Vladimír Bartes. Technicky tam pachatel udělal totéž, co v Ptáčově. Vyřádil se jedné noci na obecních rybnících Štompil a Kolmoz. Navíc tam u jednoho z rybníků mechanismus poškodil a voda tak trochu odtéká pořád.
Není to klukovina, na vypuštění rybníku je třeba chlapská síla
„Co je to za lidi, to mi povězte. Proč tohle někdo dělá, mi rozum nebere. U nás se to taky stalo přes noc. Před dvěma týdny. Ráno mi to řekli rybáři, kteří si tam chodí zachytat. Přímá škoda vznikla na tom zámku a poškozeném mechanismu. Špatně je ale to, že voda zbytečně utekla v době, kdy se ji snažíme zadržovat v krajině, do potoka,“ říká Bartes.
A chvíli před tím se stejná událost stala v Rokytnici nad Rokytnou. Tam zas někdo vypustil poldr. „Bydlím u potoka, který z něho odtéká. Když jsem šel jeden večer v jedenáct spát, ještě v něm teklo vody normálně. Ráno jí bylo mnohem víc. A poldr byl prázdný,“ popsal starosta Antonín Novák.
Zavolal policii, ta přijela, vypuštěný poldr si nafotila a zase odjela. Kriminalisté několik případů vypuštěných rybníků na Třebíčsku skutečně vyšetřují. Potvrdila to její mluvčí Jana Kroutilová. „Šetříme je jako přestupek proti majetku,“ pravila. Zatím je však pachatel - či případně pachatelé, pokud jich bylo víc - neznámý.
„Tohle není žádná klukovina,“ domnívá se rokytnický starosta. „Stalo se to v noci za tmy, někdo musel dobře, co dělá. Na uražení zámku a vytahání fošen z požeráku je potřeba pořádná chlapská síla,“ dodává Antonín Novák.


description: Pelhřimovský místostarosta Josef Koch je jedním z autorů nového a mnohými kritizovaného parkovacího systému v centru Pelhřimova. Sám však nové zákazy porušuje a parkuje před radnicí, kde se stát nesmí. Tvrdí to svědek, který automobil vyfotil. Koch však pochybení odmítá.

title: Místostarosta zavádí změny v parkování, sám je porušuje, tvrdí svědek


description: Lodní dopravu na Dalešické přehradě bude mít od poloviny září na starost nový provozovatel. Pro blízkou budoucnost slibuje řadu vylepšení. Plánuje například půjčovnu mořských kajaků a motorových lodí či zlepšení internetového spojení. Loď Horácko i její posádka však na přehradě zůstane.

title: Nový dopravce na Dalešické přehradě chce další loď i půjčovnu kajaků


description: Výbuchy, nálety, střelba, dým. Středeční dopoledne bylo na náměšťském vojenském letišti rušné. V rámci mezinárodního armádního cvičení Ample Strike se trénovalo napadení základny nepřítelem. Své přesné role měli piloti a letečtí návodčí, ale i třeba vojáci aktivních záloh.

title: Střelci přepadli transport, les vyčistila letka. Vojáci cvičili napadení

maintext:
Jeden se jmenuje James, je mu třicet, pochází z Washingtonu a pracuje jako voják americké armády se zařazením pilot vrtulníku AH-64 Apache. Svůj jedenáct let starý stroj má opravdu rád.
Druhý se jmenuje Ladislav, je mu třicet čtyři, pochází z Českobudějovicka, pracuje jako údržbář. Jeho volný čas ale patří aktivním zálohám. Ještě zažil základní vojenskou službu. Ta zkušenost ho neodradila.
James a Ladislav se potkali ve středu při společné akci. Jejím dějištěm se stala vrtulníková vojenská základna u Náměště nad Oslavou. V rámci velkého mezinárodního vojenského cvičení Ample Strike 2016 plnili své úkoly při jednom ze scénářů.
Při něm byly dva náklaďáky plné patrolujících vojáků z řad vojenských záloh, kteří střežili vjezd do místa velení, přepadeny neznámými střelci ukrytými v blízkém lese. Byl zničen jeden náklaďák a dva vojáci utrpěli zranění. Pomoc jim ale nebylo možné poskytnout. Spolubojovníci je pouze za použití kouřové clony odtáhli z dostřelu za auto.
Nepřítele se nakonec povedlo zneškodnit bez ztrát ve vlastních řadách ani na straně civilistů. Byla k tomu ovšem potřeba letecká podpora, jež není možná bez leteckého návodčího na zemi. Tomu se podařilo úspěšně navést přivolané letouny na cíl.
Návodčí musí znát možnosti letounů a perfektně mluvit anglicky
Co se jednoduše poví, není bez přesného výcviku možné úspěšně provést.
„Výcvik návodčích trvá dva roky. Musejí znát mimo jiné možnosti různých typů letounů, munici, procedury, které pilot absolvuje za letu. Musí se bezchybně domluvit anglicky,“ podotkl jeden z návodčích, který akci moderoval pro přihlížející diváky z řad armádních špiček, novinářů a spotterů.
Jméno moderujícího návodčího armáda nezveřejnila. Jde o bezpečnost těchto lidí, kteří se při zahraničních misích dostávají do přímého kontaktu s reálným nepřítelem. Čeští vojáci s touto specializací jsou jednou z nejvíc ceněných složek naší armády.
Při cvičném zneškodňování nepřítele v Náměšti byla využita pomoc dvou strojů JAS-39 Gripen a dvou L-159 Alca. „Gripen disponuje kanonem typu Mauser. Letouny na nepřátelskou pozici simulovaně shodily bomby Mark 82,“ přiblížil moderátor.
Z původně klidné jízdy patroly se tak během patnácti minut stala akce plná střelby a výbuchů. Útočník byl rychle zneškodněn. A lokalitu „dočistily“ český vtulník Mi-24/35 a americký AH-64 Apache. Stroje několikrát zakroužily nad místem střetu, připravené v případě nutnosti zasáhnout. Zkontrolovaly pozice nepřítele i to, zda nedošlo ke ztrátám na životech civilistů a jejich majetku.
Každý záložák by měl od státu dostat kompletní vybavení
Po dokončení cvičného navedení na cíl vrtulníky odlétly na „stojánku“ náměšťské základny. Vojáci aktivních záloh se setkali s náčelníkem generálního štábu Armády České republiky Josefem Bečvářem.
„Aktivní zálohy jsou součástí aktivní armády. Další ročník cvičení Ample Strike už se plánuje. A doufám, že i v budoucnu zálohy při tomto typu cvičení uvidím,“ podotkl Bečvář směrem k nastoupeným záložákům.
Bečvář chce, aby se sjednotila metodika výcviku těchto lidí, kteří jsou ochotni jít dobrovolně do takového aktivity při zaměstnání. Narazil i na výstroj členů aktivních záloh. Podle něj je nevyhnutelné, aby každý člen měl od státu k dispozici veškeré součásti včetně kanad.
Proslovu přihlížel taky záložák Ladislav. „Co mě na této činnosti baví? Chlapská sounáležitost, specifický přístup k vlastenectví, adrenalin, armádní prostředí a výcvik,“ vyjmenoval čtyřiatřicetiletý muž, který patří ke Krajskému vojenskému velitelství České Budějovice.
„Sučka“ za hodinu a půl letu spotřebují šest tisíc litrů paliva
Mezitím už na opačném konci letiště technici připravili k dotankování oba vrtulníky, které se zúčastnily cvičného navedení.
„Počítám, že do něj naleju tak dva tisíce litrů leteckého paliva. Záleží, jak dlouho byl ve vzduchu. To u polských Su-22, které jsou taky na cvičení, to bývá horší. Na hodinu a půl letu potřebují šest tisíc litrů,“ vysvětlil člen obsluhy cisterny, který se zrovna staral o amerického „apače“.
U něj se s kolegy z posádky pohyboval i pilot James. Měl po akci a z dálky si prohlížel vedle odstavený vrtulník Mi-24/35. „Není to špatný stroj, to jistě ne. Ale, víte, každý pilot má nejraději ten svůj, na kterém létá,“ prohodil.
„Náš AH-64 Apache má dobrou koncepci, jsem rád, že americké ‚ručičky‘ dokážou něco takového vyrobit,“ podotkl. On sám už si odkroutil misi v Iráku.
Cvičení pokračuje v Náměšti nad Oslavou až do 20. září.


authors: I Z Komorní Slavnosti Byl Trenér Petr Novák Dojatý

maintext:
Sáblíková ve Žďáře vedla sourozence do školy, pak dostala medaili
8:53 , aktualizováno 8:53
„Jé, hele, to je Martina Sáblíková. Té přece fandíš!“ otočila se jedna z maminek proudících 1. září do školy ve Žďáře nad Sázavou k dceři. Nespletla se. Hvězda ledových oválů, ač se maskovala tmavými brýlemi, doprovázela na první cestě do školy svoje nevlastní sourozence, dvojčata Martina a Báru.


maintext:
Jednosměrku v centru města řidiči ignorují, jezdí do ní hlava nehlava
8:31 , aktualizováno 8:31
Pelhřimov je opravdu město rekordů. Do databáze by si Agentura Dobrý den mohla hned přidat nový unikátní výkon. Jmenoval by se „Největší počet dopravních přestupků spáchaných na jednom místě“. A rozhodčí by vůbec nemuseli chodit daleko! Komická situace se děje přímo v ulicích Pelhřimova.


description: Poblíž Jihlavy se v posledních dnech údajně pohybuje muž, který se chová podivně. Oslovuje ženy a láká je do svého auta. Výzva určená svědkům podobného jednání se objevila na facebookovém profilu Policie Vysočina. Jenže jihlavské policejní oddělení tvrdí, že takovou stránku neprovozuje.

title: Policista hledal svědky přes Facebook. Bez vědomí nadřízených


description: Kraj Vysočina hodlá postavit nový domov důchodců v areálu jihlavské nemocnice. Dvě třetiny lůžek mají být pro lidi s demencí. Zařízení, které vyjde na asi sto padesát milionů korun, má začít fungovat v roce 2020.

title: Seniory chtějí v Jihlavě u fotbalového stadionu i v nemocnici

maintext:
Zhruba 750 metrů vzdušnou čarou. Tak daleko od sebe by mohly v Jihlavě stát dva nové domovy pro seniory. Jeden plánuje v areálu nemocnice zřídit Kraj Vysočina, ten druhý chce jen o kousek dál v rámci nové tribuny fotbalového stadionu vystavět prvoligový klub FC Vysočina.
Pro město, které se dlouhodobě potýká s nedostatečnou kapacitou lůžek pro seniory, by šlo o výrazný průlom. Je však otázkou, zda oba projekty nakonec dojdou až ke zdárnému konci.
Fotbalisté se totiž nijak netají tím, že by pro svůj záměr rádi získali dotaci právě od kraje.
Dva plány na domov důchodců v Jihlavě V areálu nemocnice
Tento domov je určen pro seniory, kteří vyžadují neustálou zdravotní péči. Má mít 120 lůžek, z toho 80 pro pacienty s demencí. U fotbalového stadionu
Komunitní bydlení pro stále ještě aktivní seniory. K dispozici mají mít 44 lůžek nebo také zimní zahradu. V plánech je zde i deset startovacích bytů pro sociální účely.
„Vždycky se může stát, že nás kraj finančně nepodpoří. Ale myslím, že jsou tam moudří lidé, kteří poznají, že jde o dobrý nápad. Vysočina takové stavby potřebuje. Rozhodně nejsme konkurencí pro krajský domov důchodců,“ uvedl ředitel FC Vysočina Zdeněk Tulis.
„Jde o dva projekty pro rozdílnou klientelu,“ tvrdí také náměstek hejtmana Vladimír Novotný.
Oba projekty skutečně míří na trochu jinou skupinu seniorů.
Zatímco fotbalisté chtějí v tribuně nabídnout ještě aktivním důchodcům komunitní bydlení s pečovatelskou službou, krajské zařízení se má specializovat zejména na ty, kteří už nejsou soběstační.
„Nový domov by v budoucnu mohl disponovat až 120 lůžky, z toho 80 by jich bylo se zvláštním režimem,“ pronesl o záměru v areálu nemocnice Petr Krčál, radní Kraje Vysočina pro oblast sociálních služeb.
Lůžka se zvláštním režimem jsou určena pro lidi trpící demencí, převážně se jedná o pacienty s Alzheimerovou chorobou. Těchto míst je v Kraji Vysočina kritický nedostatek. Například Domov ve Ždírci u Jihlavy pečuje o 70 lidí s demencí, zájem však vysoce převyšuje jeho kapacitu. „Momentálně evidujeme 150 žadatelů,“ spočítala Martina Matějková, ředitelka Domova Ždírec.
Navíc Jihlavsko na celé Vysočině vychází nejhůře, i co se týče „běžných“ míst v domovech pro seniory. Zatímco například na Pelhřimovsku připadá pětačtyřicet lůžek na tisíc obyvatel starších 65 let, na Jihlavsku je to podle statistik Kraje Vysočina 21,43 lůžka.
„Proto by nové zařízení v Jihlavě bylo opravdu hodně potřeba,“ argumentuje Matějková.
Stavět se začne nejdříve za dva roky
Právě jí vedený Domov ve Ždírci byl pověřen tím, aby celý projekt v areálu nemocnice zastřešil.
V současné době je vše na samotném začátku. Není připravená projektová dokumentace ani výběrové řízení na jejího dodavatele. Podle ideálního scénáře by během příštích dvou let měly být ukončeny všechny administrativní záležitosti a v roce 2018 se začne stavět. Otevření je plánováno na 1. leden 2020.
„Náklady by se měly pohybovat nad milionem korun na jedno lůžko, celá stavba tak vyjde zhruba na 150 milionů,“ propočítal náměstek hejtmana Novotný.
Kraj Vysočina by rád investici financoval s přispěním evropských fondů a předloží také žádost o dotaci ze státního rozpočtu.
Jediné, co je zatím jisté, je místo, kde by měl domov vyrůst. Vytipována byla volná plocha v areálu jihlavské nemocnice v blízkosti domova s pečovatelskou službou.
„Lokalita je vybrána velmi dobře, protože většina lidí v domově je závislá na lékařské péči,“ pochvaluje si Martina Matějková. Vedení nemocnice záměr podporuje. „Jsme rozhodně pro plánovanou stavbu domova důchodců. Kladně hodnotíme, že jej kraj chce provázat s nemocnicí. Navíc máme ambice v souvislosti s touto stavbou do budoucna dobudovat pavilon geriatrické a následné péče a rehabilitace,“ uvedl ředitel jihlavské nemocnice Lukáš Velev.
Kraj Vysočina nyní zřizuje jedenáct domovů pro seniory, které mají 1 014 míst. V regionu je rovněž 274 lůžek se zvláštním režimem.


description: Netradiční krádež řeší v těchto dnech policie v jedné obci na Třebíčsku. V ovocném sadu tady někdo během minulého týdne ukradl větší množství švestek. Majitel ovocných stromů počítá škodu na tisíce korun.

title: Zloděj na Třebíčsku očesal stromy v sadu, ukradl tuny švestek


description: Dopoledne byl spoluorganizátorem Jihlavského půlmaratonu a krátce po nedělním obědě se pak vypravil pokřtít svoji hvězdu pro chodník slávy do Velké Bíteše. Olympijský vítěz v judu Lukáš Krpálek má pořád extrémně nabitý program.

title: Zlatý Krpálek má svoji hvězdu v bítešském chodníku slávy. Pokřtil ji

maintext:
Co je platné, že mu všichni přejí, aby se brzy „projedl“ do vyšší váhové kategorie, když on kolikrát nemá na jídlo ani pomyšlení. „V poslední době jsem spíš zhubnul. Těch pozvánek na nejrůznější akce je totiž tolik, že často ani nestíhám jíst,“ svěřil se na jihlavském Masarykově náměstí zlatý hrdina z Ria.
Krátce poté zasedl společně s legendárním fotbalovým brankářem Jaromírem Blažkem za stůl v jednom z připravených stanů a bezmála hodinu se oba v rámci doprovodného programu Jihlavského půlmaratonu podepisovali sportovním fanouškům nejrůznějšího věku.
„Moc gratulujeme, Lukáši. Byla to paráda, dívala se celá naše rodina,“ slyšel Krpálek co chvíli.
„I pro mě to bylo skvělé. Prožívám nejlepší rok. Získal jsem zlato na olympiádě a navíc se mi ni narodil syn Toník,“ reagovala s úsměvem nová česká sportovní ikona.
Postupem času však bylo čím dál jasnější, že na čerstvého olympijského vítěze už je toho opravdu dost. Sotva stihnul odstartovat výstřelem ze startovací pistole závěrečnou část letošního Jihlavského půlmaratonu, už musel utíkat k autu, aby byl včas na další slavnostní akci.
Na chodník před známou restaurací U Rašů ve Velké Bíteši totiž nově přibyla do zdejšího chodníku slávy hvězda s jeho jménem.
„Je to moc hezké, samozřejmě mě to těší. Když mi řekli, že do té vybrané společnosti budu odteď patřit i já, měl jsem obrovskou radost,“ připomněl Krpálek, že před ním už vryli do chodníku svoji „značku“ například také zpěvák Karel Gott, kapela Elán či zlatá skifařka z londýnské olympiády Miroslava Knapková.
Svaly ano, tuk ne
Společně s Krpálkem byli na pódiu při nedělním křtu jeho hvězdy ve Velké Bíteši také další významní hosté. Jako třeba legendární hokejový útočník Jozef Golonka. „Máme tady sportovce, který si z olympiády přivezl bronz a stříbro, a teď jsme to díky Lukášovi takhle pěkně zkompletovali,“ pochvaloval si majitel zmiňované restaurace Jiří Rauš, který nedělní křest hvězdy propojil s populárními bítešskými hody.
A také ve Velké Bíteši nakonec dostal Krpálek jako poděkování veliký dárkový koš plný dobrot. „Moc děkuji. Jen si budu muset dát pozor, abych opravdu přibral svalovou hmotu a ne tuk,“ smál se Krpálek.


description: Až šest hodin testují psycholožky uchazeče o zaměstnání v jaderné elektrárně. Mimo jiné zjišťují, jak se dokáží po dlouhodobé rutině vypořádat se stresovou záležitostí i zda jsou správně konzervativní. Náročné testy musí podstupovat všichni zaměstnanci i dodavatelé. A nevyhnou se jim ani cizinci.

title: Lidi do Dukovan vybírají i psycholožky. Nacvičené odpovědi hned odhalí

maintext:
Ano. Magie místa dělá své. Jít dělat rozhovor s dvěma dámami, které pracují jako psycholožky pro firmu, jež obhospodařuje jaderné zařízení, je zajímavý zážitek.
Ve chvíli, kdy ve spleti budov najdete správnou chodbu s mnoha dveřmi, není potřeba hledat dál. Jedny se rozlétnou a energická žena zahlaholí - víme, že jste to vy, poznáme kroky cizích lidí. Jmenuje se Martina Krišková.
Za ní vykoukne energická dáma číslo dvě, Lucie Kalinová. Tady nemá smysl se stylizovat. Tady si člověk šestkrát v duchu zopakuje: „Uvolni se, dýchej, stejně ti vidí až do žaludku.“ Jako všem, kteří by rádi dostali dobře zaplacené místo. Pokud ale uchazeči neuspějí v některých z těchto dveří, mají smůlu. Bez psychotestů se jako budoucí zaměstnanci za dukovanské nebo temelínské turnikety ve vrátnici nedostanou.
Martina Krišková Vystudovala odbornou psychologii v Psychologickém ústavu brněnské Masarykovy univerzity.
Ve společnosti ČEZ pracuje od roku 1994, je manažerkou útvaru Psychologická diagnostika.
Žije v Brně, do Dukovan dojíždí.
Mezi její koníčky patří sport, turistika a četba.
Má sedmnáctiletého syna.
Kdo všechno musí absolvovat psychotesty, pokud chce vstoupit do české jaderné elektrárny?
Lucie Kalinová: V zásadě všichni, kdo tam vstupují samostatně a pracují. Intenzita u různých typů vyšetření se liší podle profese, kterou ten který zaměstnanec zastává. Vstupní psychologické vyšetření trvá v průměru 3,5 hodiny.
Martina Krišková: Cílem je předpovědět spolehlivé a bezpečné chování ve střeženém prostoru jaderného zařízení.
Co je spolehlivé a bezpečné chování?
Kalinová: Každý, kdo se pohybuje v jaderné elektrárně, má být v co možná nejvyšší míře schopný reagovat na instrukce, na zadání, být odolný vůči stresu, dodržovat pravidla.
Krišková: Musí ctít provoz a technologii. Osobnostně to musí být konzervativní člověk - v myšlení i rozhodování.
Lucie Kalinová Taktéž absolvovala Psychologický ústav Masarykovy univerzity Brno, její atestace je klinická psychologie.
V ČEZ působí od roku 1995 na pozici psycholog-expert.
Je vdaná, má třináctiletého syna.
Bydlí v Třebíči.
Ve volném čase ráda čte a cestuje.
Na koho se při psychotestech zaměřujete nejvíc do hloubky?
Krišková: Nejnáročnějším psychologickým vyšetřením prochází řídící operativní personál, tedy vysoce specializovaní lidé, kteří řídí jaderný blok.
Jak takové psychotesty pro operátory vypadají? Vím, že „odpad“ je při nich veliký a málokdo, byť technicky na vysoké úrovni, je udělá.
Krišková: Máte pravdu, úspěšnost na klíčové pozice je relativně nízká. Dostane se sem jen deset procent těch, kteří projeví zájem. Psychotesty operátorů trvají až šest hodin a jsou opravdu náročné.
Kalinová: Pro obě strany to musí být přijatelný a výhodný „byznys“. Pro nás jako zaměstnavatele, abychom si vybrali člověka, který bude svoji profesi operátora vykonávat dlouhodobě, spokojeně a spolehlivě. Operátor totiž musí být nastaven tak, aby mu vyhovoval malý pracovní kolektiv, nevadil mu režim směnového provozu a aby ustál fakt, že dlouho bude klid a rutina a pak bude muset být schopen rychle zareagovat a vyjet ve svém pracovním výkonu z běžného režimu na sto procent během několika vteřin.
Takže intenzivní stereotyp a pak nárazový stres.
Kalinová: Ano, a k tomu si připočtěte vysokou technickou zdatnost. Operátor se musí rychle orientovat ve schématech. Je to o vnímání, o představivosti, o emocionální stabilitě a dalších podstatných charakteristikách, které jsou v jejich práci důležité.
Je vyloučeno podvádění při psychotestech?
Krišková: Můžou se o to pokusit. Ale při šestihodinovém zatížení sami sebe neuhlídají při pokusu podvádět. To ani nejde. Používáme špičkové testy, které mají takzvané korekční škály, jež měří, jak moc, nebo málo je pravděpodobný výsledek.
Opravdu vás uchazeč nemůže přelstít, ani když si předtím udělá nějaké cvičné testy na internetu?
Kalinová: Ne, testování je opravdu důkladné. Uchazeči po něm odcházejí velmi unavení. Nedílnou součástí psychologického vyšetření je taky „magie“ místa. Ve chvíli, kdy vstupují na pracoviště psychologů, uvědomují si, že jsou podrobováni pozorování, zátěži. A řada těch „připravených“ na tomto selhává.
Krišková: Další nedílnou součástí je dlouhý osobní rozhovor s psychologem. Hodnotíme, jak se při něm uchazeč chová, jak s námi kooperuje. A tady je to hodně o našich zkušenostech. Přece jen to děláme dlouhodobě a máme bohaté zkušenosti z obou našich jaderných elektráren. Už tu seděly tisíce lidí. Využíváme i dalších poznatků z jiných oblastí u nás i v zahraničí.
Psycholog je ten, který nese zodpovědnost za to, že na klíčových místech sedí z psychologického hlediska ti správní lidé...
Krišková: Já se ještě vrátím k těm testům. Tak kolem roku 2000 se začaly hojně objevovat různé testy v knihkupectvích. To jsme chvíli znejistěly, jestli všichni nepřijdou naučení, ale rychle jsme se uklidnily, nestalo se tak. (smích) Všichni se nás například ptají na metodu „kresby stromu“, co mají, nebo nemají malovat.... A přitom to pro nás obvykle bývá podpůrná metoda.
Nedá mi to, abych se nezeptala: Jak vás tu mají zaměstnanci rádi?
Obě současně: Přiměřeně! (smích)
Krišková: Kolegyně by řekla - nejsme v klubu, jsme v práci.
Kalinová: Neděláme ale jen vyšetření, která jsou vlastně restriktivní. Spolupracujeme také v oblasti havarijní připravenosti. A tam jsme naopak partnerem pro útvar Bezpečnost, pod nějž havarijní připravenost spadá.
To zní hodně technicky. Co ty lidi učíte pro případ, že by nastal průšvih?
Kalinová: Stojíme jim za zády při cvičeních. Sledujeme, jak komunikují, jestli informace, které si říkají, jsou nosné, i to, jak se na nich projevuje zvýšený stres.
Krišková: Kolegyně se specializuje na školení krytových družstev, která se mají starat o ukrývané osoby. Vede je ke zvládání velkého počtu osob v relativně malých prostorách.
To zní jak z filmového hororu o jaderné válce...
Kalinová: Povinností elektrárny je, aby její zaměstnanci byli připraveni na zvládání všech známých rizik. Proto jsou například pracovníci krytových družstev školení na to, aby vydrželi i dlouhé hodiny v krytu. Členové krytových družstev musejí tuto situaci psychicky ustát. Jejich úkolem je řádně ukrýt a postarat se o stovky osob, zvládnout atmosféru případného neklidu, zvýšeného stresu. Učí se speciální techniky, aby to ustáli.
Ale přece doma na ně čekají blízcí v nebezpečí. Jak je učíte tuto velkou zátěž ustát?
Kalinová: Přesně toto mají psychologicky dobře zpracované. Vědí, že by situaci museli řešit tady a teď. Musí být vnitřně vyrovnáni s myšlenkou, že je nezbytné se spolehnout na záchranné složky, které se postarají o jejich rodiny, jako oni se postarají o bezpečnost lidí v krytu a o technologii.
Jaké jste měly pocity, když jste v přímém přenosu sledovaly dění po výbuchu v elektrárně v japonské Fukušimě?
Kalinová: V jaderné komunitě je obrovská sounáležitost. Samozřejmě jsme s velikým soucitem sledovaly, co se tam děje. Jsme odborníci, dokázaly jsme si představit tu situaci velmi živě. Hrozně jsme jim držely palce. Jakýkoli problém, který se děje v jiné jaderné elektrárně, byť by byla na opačném konci světa, se přímo odráží na vnímání jaderné komunity nejen v Čechách, ale také v Německu, Francii, všude na světě. Vždy se danou událost snažíme analyzovat a využít získaných poznatků při své další práci.
Jaká je v českých jaderných elektrárnách fluktuace?
Krišková: Z našeho pohledu minimální, platí i obecně o ostatních profesích v elektrárně, nejen o operátorech. Energetici jsou konzervativní. Nepreferují změnu.
Kalinová: Když půjdete po elektrárně a budete se ptát techniků, jak dlouho jsou tady, běžně řeknou, že třicet let.
Člověk, který už práci v Dukovanech získá, ale musí počítat s tím, že na psychotesty bude chodit opakovaně. Jaká je frekvence?
Krišková: Maximální platnost je pět let.
Stalo se vám někdy, že se zaměstnanec od posledních psychotestů významně osobnostně změnil?
Kalinová: Psychologie je věda. A věda, když stanoví nějakou předpověď, tak by se to mělo nějak procentuálně stát. Takže toto by byla naše špatně provedená práce, kdyby se ten člověk začal výrazně měnit. Základní charakteristiky musí skutečně mít silně zakotveny, aby i v případě, že se dostane do složité životní situace, to s ním „zamlelo jen lehce“. Aby se přes ni dokázal rychle překlenout a vrátit se do normálu. Je běžné, že třeba rozvod či úmrtí v rodině člověka zasáhnou, to je přirozené. Zaměstnanec musí mít proto tak velké rezervy, aby situaci ustál. Musí mít také přiměřenou sebedůvěru a vysokou odpovědnost, aby byl schopen vlastní krizovou situaci avizovat. Říct vedoucímu: „Nemůžu sloužit.“ Tak se mu dá náhradní práce a po vyřešení problémů se vrací na směnu.
A když má někdo vážnou nemoc, jak tam se postupuje? Přece osobnost se mění...
Krišková: Většinou to nebývá ze dne na den. A když je průběh rychlý, zareaguje na to ošetřující lékař, který začne avizovat, že se něco děje. Vyškolení specialisté, kteří ztratí schopnost zastávat klíčovou provozní pozici, jsou uplatnitelní jinde v elektrárně, protože mají nepřenositelné zkušenosti.
Kalinová: Všichni vědí, že psychická spokojenost souvisí s fyzickou kondicí, většina zaměstnanců velmi aktivně sportuje, znají rizika dlouhodobého stresu.
Slyšela jsem, že pokud se sem pokoušeli hlásit původně vojenští piloti, často neuspěli. Proč?
Kalinová: Je rozdíl mezi dopravními a vojenskými piloty. Dopravní piloti musejí splňovat určité osobnostní charakteristiky. Jsou zodpovědní za masy lidí na palubě. Vojenští „top gun“ musí počítat s rizikem. Jinak by nebyli použitelní v boji. Máte pravdu, ne všichni vojenští piloti u nás při žádosti o zaměstnání uspěli.
Co cizinci, kteří v dukovanské elektrárně pracují?
Krišková: Pro ně máme speciální baterii psychotestů, která je neznevýhodňuje díky jazykové bariéře.
Takže i cizinec musí být konzervativní, musí dobře zvládat nárazový stres...
Kalinová: Ano, to všechno prověříme. Dojdeme k tomu ale trochu jinou metodikou než u české populace.
Které národnosti tu pracují?
Kalinová: Různé. Nejpříjemnější je pro nás asi testovat Francouze, zpravidla z dodavatelských firem. Francouzi jsou milí, veselí. Sice vyšetření trvá dvakrát tak dlouho, ale vždy je rády vidíme.
A chodí psycholožky z Dukovan taky na psychotesty?
Kalinová: Ano, ke kolegyním ze slovenských jaderných elektráren.
Co to máte na nástěnce za nakreslený strom? To je památka na nějakého výstředního uchazeče o zaměstnání?
Kalinová: Ne. To kreslil náš Honzík ve výtvarce. (smích) Psycholog doma nepracuje.
Jste fakt schopná, když přijdete domů a syn na vás začne hrnout to své, školu a podobně, nepostupovat podle psychologických příruček?
Kalinová: Když přijdu domů a nahrne to na mě, jsem běžná máma, psycholog nepsycholog.