description: Desítky milionů korun investují vodárny na Jičínsku do úprav čističek, do modernizace úpraven vody a hlavně na propojení vodovodní sítě. Cíl? Kromě jiného boj se suchem. Podle NASA byl letošní červenec nejteplejší měsíc v historii měření.

title: Vodohospodáři na Jičínsku bojují proti suchu, propojí obecní vodovody

maintext:
I když se zpráva amerického Národního úřadu pro letectví a vesmír (NASA) může v Královéhradeckém kraji zdát poněkud přehnaná, něco na ní přece jenom bude. V červenci agentura zaznamenala nejvyšší průměrnou teplotou v historii měření, tedy od roku 1880.
O tom, že sucho a vedro vysávají z krajiny vodu, která se už nestačí doplňovat, už nemůže být pochyb. Stejně ani o tom, že v kraji žijí stovky lidí, kteří mají v létě problém s pitnou vodou. Do některých obcí se v létě pitná voda dokonce musí dovážet v cisternách.
To je důvod, proč vodohospodáři v regionu stále více peněz investují do infrastruktury, aby do budoucna zajistili lepší dostupnost vody. Například Vodohospodářská a obchodní společnost (VOS), která zásobuje pitnou vodou tisíce domácností hlavně na Jičínsku a spravuje více než 620 kilometrů vodovodů a 250 kilometrů kanalizací, letos plánuje za 7,7 milionu korun propojení vodovodu z Nové Paky do obcí Úbislavice a Krsmol. V těchto vesnicích jsou příliš slabé zdroje a v období sucha tam lidé trpí nedostatkem pitné vody.
Z dalších větších investic v příštích letech společnost plánuje mimo jiné modernizaci úpraven vody v Hořicích-Libonicích a v Lázních Bělohradě. Odhadem to bude stát zhruba 110 milionů korun. Na řadě je i modernizace hořické vodovodní sítě a propojení některých úseků vodovodů na skupinové.
„Důvodem je zajištění dalších zdrojů pro problémové lokality v případě sucha, aby bylo možné vodu přepojit na silnější zdroj,“ říká ředitel VOS Richard Smutný.
Problémy s vodou na Jičínsku mají především obce v jihovýchodní části Hořicka. Na rekonstrukci čekají také čistírny odpadních vod v Hořicích a ve Vysokém Veselí.
Na celém území Jičínska mají vodárny 49 zdrojů, odkud elektrická čerpadla dostávají vodu na povrch z poměrně velké hloubky. Jičín zásobuje pitnou vodou vodojem na Zebíně, který má objem pět tisíc metrů krychlových. Do něj proudí voda ze čtyř zdrojů: z Lázní Bělohradu, Lužan, Studeňan a Mlázovic. Na Čeřovce je ještě umístěn menší vodojem o objemu 500 metrů krychlových, který slouží jako rezervoár pro jičínskou nemocnici.
Hořice zásobuje zdroj v Březovicích, kde je rovněž úpravna vody. Odtud čerpadla pumpují vodu do vodojemu na vrchu Gothard, který pojme 800 metrů krychlových. Druhý zdroj pro Hořice je v Libonicích. Zásobníky pro část Hořic jsou dva vodojemy Villa Anna o objemu 1 930 metrů krychlových.
Vodárny investují desítky milionů do oprav
VOS letos začne také s výstavbou kanalizace za zhruba šest milionů korun v Sobotce a s rekonstrukcí části kanalizace za 9,5 milionu v Hořicích. Vodárny jen letos utratí 46 milionů korun za postupné opravy a dalších 63 milionů korun půjde do investic.
Poměrně velkolepé plány si vodárny mohou dovolit, protože se jim ekonomicky daří. Loni hospodařily se ziskem 8,7 milionu korun, což je dvojnásobek oproti roku předchozímu. VOS poslední čtyři roky drží stejnou cenu vodného a stočného, tedy 78,95 koruny za metr krychlový, která je jedna z nejnižších v Královéhradeckém kraji.
Situace s kvalitní podzemní vodou není růžová ani v hradecké aglomeraci, ve které žije nejvíce lidí v kraji. Tamní vodárny před dvěma lety nákladem 116 milionů korun opravily 50 let starou úpravnu vody z řeky Orlice. Voda z řeky může zajistit až polovinu spotřeby města.
Hradec je už od roku 1999 také napojený na východočeskou vodárenskou soustavu, která umožňuje přepravovat přebytky vody třeba z Polické křídové pánve na Náchodsku do krajského města nebo do pardubické aglomerace.


description: V Josefově na Náchodsku se bez větších úprav a rekvizit dodnes dají natáčet historické filmy a seriály. Nejznámějším z nich je snímek Musíme si pomáhat. Kdyby sem přitom před 17 lety nepřijeli unavení a frustrovaní režisér Jan Hřebejk a architekt Milan Býček, filmaři by zapomenutou pevnost možná dosud neobjevili.

title: Pevnost Josefov je rájem filmařů, Hřebejk při jeho objevení zkoprněl

maintext:
Josefov si sice už o šest let dříve zahrál ve filmu Žiletky, ale teprve fenomenální divácký úspěch tragikomedie Musíme si pomáhat dostal pevnostní město protkané hustou sítí podzemních chodeb do filmové extraligy.
To bylo tak: Hřebejk s Býčkem objížděli vytipovaná města a městečka, ale postupně si všechna ze seznamu uchazečů pro hit Musíme si pomáhat vyškrtávali. Byli utrmácení a zklamaní. Avšak jen do chvíle, než zastavili v Jaroměři.
Filmová místa Letní seriál MF DNES a iDNES.cz vás zavede na několik desítek míst po celé České republice, která si filmaři vybrali jako kulisu pro filmy, televizní seriály nebo hudební klipy.
„Byli jsme nešťastní, protože jsme nemohli najít to pravé. Ale pak jsme vystoupili z auta na nějaké jaroměřské ulici a zůstali jak opaření, protože to bylo naprosto přesné. Hned jsem volal Petru Jarchovskému a trochu vyčítavě se ho ptal, proč do scénáře rovnou nenapsal Jaroměř. On má odtud rodinu a říkal, že nechtěl mít pocit, že mi něco vnucuje. Říkám mu: Výborný, tady máme skoro všechno. A on na to odpověděl: Zajeď se podívat do Josefova, tam máš ten zbytek,“ popisuje Jan Hřebejk, který se do Josefova před několika dny vrátil.
Také několik záběrů z trilogie Zahradnictví, jež časově předchází Pelíškům, vzniklo v Josefově. Hřebejk šel najisto.
„Tentokrát už scénář přímo předepisoval konkrétní místo natáčení. Josefovem jsme teď spíš jenom proletěli, ale obyvatelé nemusí mít strach: to místo je zaznamenáno velmi silně.“
Po pěti Českých lvech a řadě mezinárodních ocenění pro Musíme si pomáhat si na jaroměřské radnici filmaři začali podávat dveře. Natáčela se tady třeba dramata Oběti a vrazi, I ve smrti sami, Post Bellum. Vznikly tu i scény amerického hororu The Omen 666 a životopisného dramatu Hitler: vzestup zla.
Jen v roce 2014 se v Josefově vystřídaly tři štáby. Několik ulic a vnitrobloků se před dvěma lety pro krimikomedii s Jiřím Macháčkem a Vojtěchem Dykem nazvanou Wilsonov přemaskovalo na Bratislavu roku 1918. Dokonce až do roku 1720 přenesl městečko dánský historický snímek Tordenskiold a vojenská nemocnice se na několik dnů proměnila v psychiatrickou léčebnu, když se tu natáčel povídkový cyklus České televize Škoda lásky.
Josefov je poznat i v televizním filmu Sarajevo 1914 či v osmidílném válečném eposu 1864, který se stal nejdražším seriálovým projektem v historii dánské kinematografie.
Suverénně nejnákladnější a nejambicióznější snímek se v Josefově natáčel vloni v říjnu. Teď už zavřená vojenská nemocnice i přes 200 let stará čtvercová kasárna se převlékly za varšavské ghetto, když si je na celý týden pronajala novozélandská režisérka Niky Carová pro svůj válečný film s názvem The Zookeeper’s Wife. Castingovými zkouškami tehdy pro něj úspěšně prošlo kolem 180 „herců“, nejčastěji z Královéhradeckého kraje. Film ještě neměl ani americkou premiéru.
„Město tehdy za osmidenní pronájem dostalo celkem slušnou částku a já osobně jsem moc rád za každý film, který se tu třeba i jen částečně natáčí,“ vítá filmaře jaroměřský starosta Jiří Klepsa. Ten si však až příliš dobře uvědomuje, proč je Josefov pro filmaře tolik atraktivní: „Jejich zájem svědčí o tom, že Josefov bez větších příkras svou atmosférou připomíná město z předminulého století, což tak radostné není.“
Při filmování Musíme si pomáhat strávili Bolek Polívka, Jaroslav Dušek, Anna Šišková a spol. v Josefově asi tři týdny. Spolu s celým štábem bydleli v Jaroměři a podle vzpomínání místních si rozhodně nehráli na hvězdy.
„Natočili jsme tady drtivou většinu nejpodstatnějších scén a hodně místních obyvatel si ve filmu zahrálo jako komparsisti,“ vzpomíná režisér Hřebejk, který tehdy stejně jako nyní točil na nejhorších, ale zároveň nejatraktivnějších místech pevnostního města.
„Je naprosto unikátní, že ten soubor budov ještě nyní bez problémů umožňuje točit historické filmy. Sice bych si hrozně přál, aby došlo k obnově toho místa, ale nikoli k jeho zničení. Filmovali jsme v ulicích, které jsou ve velmi špatném stavu, ale protože to nebudovali komouši, je to postavené dobře a drží to,“ dodává Hřebejk.

fasttext_language: cs


description: Náročný zásah absolvovala ve středu odpoledne posádka záchranářského vrtulníku v Adršpachu na Broumovsku. Ve skalním městě zkolaboval senior, vrtulník se k němu nemohl dostat, a tak lékař slanil na prodlouženém podvěsu. Po dlouhém oživování musel konstatovat smrt.

title: Vrtulník nemohl přistát ve skalách u zástavy srdce, lékař musel slanit


description: Kolaps veřejné dopravy v Královéhradeckém kraji, který hrozil po zásahu antimonopolního úřadu do tendru na autobusovou dopravu v regionu, nenastane. Hejtmanství se dohodlo s dopravci na dočasném zajištění dopravy od 1. ledna 2017.

title: Autobusy v lednu vyjedou, po zrušeném tendru kraj dohodl provizorium

maintext:
Po zrušení tendru na zajištění dopravy na roky 2017 až 2026 antimonopolním úřadem totiž hrozilo, že 1. ledna autobusy nevyjedou. Kraj nakonec přistoupil k jednacímu řízení bez uveřejnění (více o způsobu zadání zde) a dohodl se s většinou dopravců, kteří autobusová spojení v regionu už zajišťují. Vyloučili pouze jedinou nabídku.
„V celém rozsahu dopravy to činí jen jedno promile. Jde o nejmenšího dopravce, který pro nás zajišťoval jednu linku,“ uvedl hejtman Královéhradeckého kraje Lubomír Franc (ČSSD).
Dopravní firma Milan Fejfar z Jičína najezdila mezi Sobotkou, Markvarticemi a Dolním Bousovem 14 tisíc kilometrů ročně.
Kraj proto bude muset tuto jedinou linku zadat přímo. Podle France není vyloučené, že by ji zadal stejnému dopravci, kterého radní z výběrového řízení vyloučili proto, že jeho nabídka nesplnila některé formální požadavky.
Hlavní podmínkou byla cena, do které se dopravci vešli. „Stále budeme mít jednu z nejnižších cen v republice, a to 26,55 korun na kilometr,“ uvedl radní pro dopravu Karel Janeček (ČSSD).
Dopravci za rok po kraji najezdí dohromady 17,7 milionu kilometrů. „Schválené smlouvy podepíší obě strany nejpozději do konce září,“ dodala mluvčí hejtmanství Martina Götzová.
K problémům se zajištěním autobusové dopravy na 10 let došlo na přelomu roku, kdy proti podmínkám tendru začali protestovat řidiči linkových autobusů. Obávali se, že pokud by dopravci museli splnit náročné podmínky, které jim kraj nakladl, odnesli by to na výplatách, které ani teď nejsou velké (o protestech řidičů čtěte tady).
Nový tendr bude vypsán zřejmě až po volbách
Kraj soutěž vypsal loni v září s dostatečným předstihem. Do tendru se však vložil Úřad pro ochranu hospodářské soutěže (ÚOHS), který ho letos v dubnu pozastavil a o pár týdnů později úplně zrušil (podrobnosti zde).
Kraj proti rozhodnutí antimonopolního úřadu podal rozklad, ten dosud není rozhodnut. Kdy může kraj vypsat novou soutěž, ještě není jasné. Regulérní zajištění autobusové dopravy tak už bude nejspíš na nástupcích současné garnitury, která s říjnovými volbami končí.
Cenu dočasného zajištění autobusové dopravy kraj určil na 466 milionů korun na rok. „Takřka všichni dopravci podali nabídku jen o pár korun nižší, než byla stanovená maximální cena,“ dodal Janeček.
Skutečnou cenu kraj vypočte až po odečtení výnosů z jízdného. „V příštím roce bychom měli za veřejnou linkovou autobusovou dopravu zaplatit obdobnou částku, tedy asi 300 milionů korun,“ uvedla mluvčí kraje.
Kraj na příští rok ještě slíbil zvednout částku o 5 až 7 milionů korun na navýšení platů řidičů. „To je součástí doložky o platech a znamená valorizaci platů o 4 procenta,“ řekl hejtman Franc.
Antimonopolní úřad původní tendr zastavil kvůli diskriminačním podmínkám, které si kraj určil.
Nereálné dojezdové časy
Protestující řidiče na zadávacích podmínkách tendru za 5,5 milionu korun nejvíc provokoval požadavek zajištění takového vozového parku, který by nebyl starší než pět let.
„Tím nešťastným rozhodnutím kraj zlikviduje malé a středně velké dopravce v kraji,“ upozornil na prosincové schůzce s hejtmanem zástupce šoférů společnosti Audis Bus Jiří Král.
Šoférům vadily některé sankce za nedodržení jízdního řádu a nastavení nereálných dojezdových časů, kvůli jejichž dodržení by řidiči ohrožovali životy cestujících. Jako důkaz si dokonce nechali zpracovat analýzu, která potvrdila, že by i v krkonošských úsecích autobus musel jet celou cestu devadesátikilometrovou rychlostí, což často není možné ani v létě na suché silnici v Polabí (více o nereálných časech zde).
Poukázali i na trasu mezi hradeckým terminálem hromadné dopravy a Káranicemi, kterou podle internetového plánovače osobní auto projede za 31 minut. Autobusy měly v zadávacích podmínkách určeno na cestu 22 minut a k nim deset zastávek.


maintext:
Za zneužívání vnuček dostal tři roky, ve spiknutí rodiny soud neuvěřil
14:52 , aktualizováno 14:52
Šestašedesátiletý Josef M., který podle Krajského soudu zneužíval vlastní vnučky, půjde na tři roky do vězení. Muž vinu odmítá a na místě se odvolal. Při procesu tvrdil, že by dětem neublížil a hájil se i tím, že je už deset let impotentní.


description: Přestože se v politice pohybuje už kolem 25 let, stále ji pokládá spíš za zpestření. Lídr Koalice pro Královéhradecký kraj Vladimír Derner jde do boje o hejtmanský post s velkým elánem. Současná rudo-oranžová koalice je pro něj velkým zklamáním.

title: Vladimír Derner: Politika je pro mě zpestřením. Co začnu, to dodělám

maintext:
„Pozice lídra je velká odpovědnost i práce, mám do toho ale chuť. Zkrátka mám příležitost zúročit všechno, co jsem pochytil ve svém profesním životě i za dobu působení ve veřejné správě,“ říká jednička kandidátky Koalice pro Královéhradecký kraj.
Vloni na podzim se po Hradci objevily nasprejované nápisy, ve kterých se kromě vulgarit objevil i vzkaz, že hejtmanem nebudete. Už víte, kdo je autorem a co tím sledoval?
Myslím si, že to byla nějaká osobní záležitost vyplývající z komunální politiky v Třebechovicích pod Orebem. Ta věc už pominula a domnívám, se, že autor nápisů není na svobodě.
Takže máte podezření na konkrétního člověka?
Prokázáno to nebylo, ale sám považuji za velmi pravděpodobné, že dotyčný je vazbě. A také problémy ustaly.
Vladimír Derner Šedesátiletý projektant a statik v oboru betonových a železobetonových konstrukcí byl deset let starostou Třebechovic pod Orebem, krajským zastupitelem je od roku 2000.
Je předsedou krajského výboru KDU-ČSL a jedničkou kandidátky Koalice pro Královéhradecký kraj.
Ve vedení kraje už dvakrát působil, náměstkem hejtmana byl v letech 2001-2004 a 2009-2012.
Máte povědomí, čím jste sprejera mohl vyprovokovat?
Patrně šlo o hlasování o územním plánu. Když jde na úrovni komunální politiky právě o územní plán, vždy to obnáší značné majetkové dopady. Každý má představu, že se mu musí ve všem vyhovět, a u toho, kdo nedokáže pochopit, že ne všude lze stavět, mohou se věci odvíjet třeba takovým způsobem.
Vy ale dráždíte i vedení kraje. Třeba každoročním vyvěšováním tibetské vlajky. Přiznejte: že vy se na 10. březen vždy těšíte?
Ani ne, spíš je to taková moje vytrvalostní záležitost. Myslím si, že člověk by v určitých principiálních věcech měl být důsledný a vytrvalý. Jestliže je dnes někdo ochotný prodat svobodu Tibeťanů za určitý obchod, kdo nám zaručí, že ten samý člověk, až půjde do tuhého, neprodá kvůli kšeftu i nás? Je to velké memento i pro současnou dobu. Vidíme, že problémy se k nám zvolna začínají blížit. Jde o to, abychom si začali uvědomovat, že náš život zdaleka neurčuje kšeft.
Jak se tedy díváte na sbližování s Čínou, ke kterému zavelel nejen Hrad, ale i současné vedení hejtmanství?
Vždy je třeba zvažovat výhody a nevýhody. Když se s Čínou hospodářsky sbližuje celý svět, nevidím problém v tom, že děláme totéž. Považuji však za zcela nepřijatelné, aby nám Čína říkala, jak se máme chovat v politických záležitostech. Chci tím říct jen tolik, že když jí vadí například vyvěšení tibetské vlajky a přenáší to i do hospodářské roviny, v ten okamžik už kšeftujeme se svobodou.
Kšeftování se svobodou se podle vás projevuje i v Královéhradeckém kraji?
Argumenty kraje proč nevyvěšovat vlajku jsou stále stejné, jde prý o obchod a nemůžeme jej ohrožovat nějakými názory na lidská práva. To je přece nebezpečná hra. Je sice fakt, že Tibet je vzdálený a jeho problémy se nás netýkají, ale určité postoje se mohou projevit i v situaci, kdy potíže příliš vzdálené nebudou. Například válka na Ukrajině, vážným problémem je ale také otázka migrace. Naše společnost je zralá k tomu, aby si si musela lépe uvědomovat, kde jsou hranice kšeftu a kde nepřekročitelných principů.
Když jsme u těch principů: vadí vám hodně krajská rudo–oranžová koalice?
Za prvé: vláda komunistů je pro mne velkým zklamáním, protože představují politický směr, který je nositelem třídního boje a nenávisti, což jsem zažil na vlastní kůži. To je v příkrém rozporu s hodnotami svobody a demokracie. Za druhé: tato koalice měla těsnou většinu jednoho hlasu. Sociální demokraté přitom mohli postavit koalici podstatně silnější, navíc s demokratickými stranami. Myslím, že v tomto případě mocenské ambice sociálních demokratů převýšily nad hledáním širšího kompromisu. A bohužel se to promítlo i do výsledků této koalice, které nejsou nijak oslnivé.
Máte tedy ČSSD stále za zlé, že vás před čtyřmi lety vyměnila za komunisty?
Bylo to jejich rozhodnutí a myslím si, že i oni sami dnes také vidí, že jim to neprospělo. Všichni jsme o něco moudřejší a třeba právě proto ta zkušenost za něco stála.
Vy byste do holportu s komunisty nešel za žádných okolností?
Jsou určité věci, které jsou pro nás nepřekročitelné. U komunistů opravdu nevidím ani sebemenší snahu ustoupit od principů, které nám za mého mládí tloukli do hlavy.
Jsou ještě některé strany či uskupení, se kterými spolupráci vylučujete?
Troufám si tvrdit i za naše koaliční partnery, že jediný zásadní problém máme s komunisty. Jsme připraveni spolupracovat s každým, komu půjde o dobrý vývoj v kraji. Není to otázka jen stran, ale i konkrétních lidí, jejich schopností a co je za nimi.
Mluvíte o potenciální spolupráci s některými extremistickými stranami či uskupeními?
Ty jsem opravdu do svých úvah ani nezahrnul, protože nepředpokládám, že budou v zastupitelstvu.
Před chvíli jste se zmínil, že vážným problémem je podle vás téma migrace. Myslíte, že i v našem kraji?
Je to problém Evropy, který trvá už 1 300 let a dnes má podobu migrace. Problém to je závažný, protože to znamená stěhování národů, což tu naposledy bylo po pádu Římské říše. Migrace znamená, že se mění nejen obyvatelstvo, ale i kultura a způsob života. To je závažný problém, kterému čelíme, ale nějaké okamžité výkřiky tuto záležitost nevyřeší. Je to jedna z velkých výzev pro celou Evropu, zamyšlením nad našimi hodnotami a nad tím, co jsme ochotni udělat pro zachování naší kultury a způsobu života. Na druhou stranu imigrace - tedy příchod jiných lidí, kteří se adaptují a přijmou tuto kulturu - je v jistém rozsahu přijatelná i přínosná. Naším cílem tedy musí být, aby nešlo o masivní migraci a osidlování našeho území, ale o imigraci a přijímání lidí, kteří jsou schopní přijmout náš způsob života, hodnoty a kulturu.
Pojďme zpět ke krajské rudo-oranžové koalici, která zvenčí vypadá docela konstantní. Vy ji však můžete pozorovat docela zblízka. Myslíte, že je skutečně pevná?
Ono jí nic jiného než se tvářit pevně ani nezbývá, protože má těsnou většinu jednoho hlasu. Pokud se jí ale nepodaří zajistit stoprocentní účast všech svých zastupitelů, potom se věci ze zastupitelstva často stahují. Že to uvnitř této koalice někdy i velmi skřípe, je nám známo, nicméně snaha udržet se u moci všechno přebila.
A co opozice: není spíš rozdrolená než jednotná?
Myslím si, že naopak velmi dobře spolupracujeme, máme společné porady a řekl bych, že svou roli plníme celkem dobře.
Nebudu jmenovat, ale zaslechl jsem, že jedna z pravicových stran se v opozici někdy chová jako utržená ze řetězu...
Výhodou opozice je, že uvnitř nejsou žádné závazky a nemusí se držet jednotná lajna. Tak se to i projevuje. Ano, někteří členové opozičních stran občas jdou i mimo svůj názor, ale opozice si tento přepych může dovolit a není to na škodu.
Hejtman Franc s jistotou končí. Za co byste jej pochválil a naopak?
Viděl jsem u něj velké nasazení a snahu porozumět problémům. Bohužel tomu ale neodpovídají výsledky. Jeho chybou bylo, že neuměl najít správné lidi, na které sázel. Velmi často se v různých organizacích i postech náhle objevovali různí lidé, kteří nejprve byli nedotknutelní, a pak byli vyhozeni. Umění politika nespočívá v tom, že všemu rozumí, ale že dokáže rozpoznat lidi, kterým lze důvěřovat odborně i lidsky. A právě tady to hejtmanovi drhlo.
Stál jste hodně o pozici jedničky kandidátky Koalice pro Královéhradecký kraj?
Mám do toho chuť. Je to velká odpovědnost i práce. Zkrátka mám příležitost zúročit všechno, co jsem pochytil ve svém profesním životě i za dobu působení ve veřejné správě.
Vicepremiér Pavel Bělobrádek o lídrovství neusiloval a spokojil se s dvojkou kandidátky?
Spíš jsme jej přiměli k tomu, aby byl v popředí kandidátky, protože je místopředsedou vlády a je zřejmé, že by zároveň nemohl být hejtmanem. On hodlá být zastupitelem, což prospívá všem, protože i pro členy vlády jsou nesmírně užitečné zpětné vazby mezi vládou, krajem a místní úrovní. Pozice Pavla Bělobrádka odpovídá tomu, že je místopředsedou vlády, že hodlá plnit své vládní povinnosti a že současně je hodně výraznou místní osobností.
Vy jste v politice už kolem 25 let. Opotřebovanost a únavu necítíte?
Můj politický život je pestrý. Jsem neuvolněný, což znamená, že se zabývám svou původní profesí, tedy stavařinou a politika je pro mě spíš doplněním a zpestřením. Opotřebovanost a únava mě nezasahují, protože politika není mým zaměstnáním.
Pochlubte se: Co považujete za svůj největší politický úspěch?
Za úspěch považuji třeba to, že co začnu, to také dodělám. Za mé poslední působení na úrovni kraje jsem měl na starost oblast sociálních věcí, kde se podařilo dosáhnout toho, o čem všichni mluvili: vytvoření sítě sociálních služeb, základu víceletého financování, stability a relativní jistoty i pro ziskový sektor.
Zkuste si tipnout, jak volby v říjnu dopadnou.
Špička bude dost vyrovnaná, bude se to týkat tradičních stran včetně hnutí ANO.


description: Osmadvacetiletý Stefan Aranyasz z Rumunska má jít na osm let do vězení ze znásilnění dvou žen v Harrachově v Krkonoších. Krajský soud v Hradci Králové ho také vyhostil ze země. Muž vinu odmítá a na místě se odvolal, s jednou z žen se prý vůbec nepotkal.

title: Křik stupňoval jeho agresivitu, uvedla znásilněná. Muž dostal osm let

maintext:
Osmadvacetiletý Rumun, na něhož je vydán evropský zatykač za zločiny spáchané v Rumunsku, vypovídal prostřednictvím překladatele. Tvrdí, že první ženu, která se podle spisu násilníkovi ubránila, vůbec nepotkal. O druhé řekl, že s ní sex měl, ale byl oboustranně dobrovolný.
„Není pravda, co je v obžalobě,“ prohlásil Aranyasz na úvod své výpovědi.
Soud mu však neuvěřil a poslal ho na osm let do věznice s ostrahou. Kromě toho mu uložit trest vyhoštění na dobu neurčitou. Znásilněné ženě musí navíc Rumun zaplatit 150 tisíc korun jako náhradu škody.
„Spáchal zločin znásilnění a zločin znásilnění ukončený ve stádiu pokusu,“ píše se v rozsudku, který není pravomocný. Aranyasz se na místě odvolal, státní zástupce si ponechal lhůtu.
Podle spisu loni 19. prosince v Harrachově mezi čtvrtou a šestou hodinou ranní postupně zaútočil na ulici na dvě ženy, které se vracely z diskotéky. Oběma je okolo čtyřiceti let.
„Když jsem šla z diskotéky domů zaregistrovala jsem, že někdo za mnou jde. Pak mě doběhl, chytil za rameno a zařval „come“ a ukázal na své přirození. Začala jsem volat o pomoc. Zařval „shut up“ a dal mi pěstí do obličeje. Snažil se mě dostat na zem, ale nepodařilo se mu to, to bych skončila špatně,“ řekla soudu žena. Soud požádala, aby kvůli obavám o svojí bezpečnost mohla vypovídat v nepřítomnosti obžalovaného.
„Naštěstí se objevil nějaký kluk, který ho odehnal, když zjistil, že mám problém. Od té doby se bojím sama chodit do nočních ulic, ale nějak to zvládám,“ odpověděla napadená žena na dotaz soudu, jestli od té doby má nějaké psychické problémy.
„Není to pravda, trvám na tom, že jsem ji nepotkal,“ komentoval její výpověď Aranyasz.
Křik stupňoval jeho agresivitu, uvedla druhá z žen
Druhá z žen u soudu nevypovídala, protože dosud trpí takzvanou posttraumatickou stresovou poruchou, která se projevuje například depresemi, sexuální averzí, nespavostí, poruchou příjmu potravy a psychickou nestabilitou. Aranyas ji podle obžaloby několikrát znásilnil a poté ji donutil k orálnímu sexu.
„Byla jsem na večírku s kolegy, snažil se se mnou navázat kontakt muž. Později jsem si uvědomila, že to byl on,“ řekla žena do policejního protokolu.
Kriminalistům popsala, že poté, co se rozešla na cestě domů s přáteli, muž ji doběhl, povalil na zem a téměř hodinu znásilňoval. „Bránila jsem se, můj křik o pomoc stupňoval jeho agresivitu,“ uvedla.
Kalhotky si sundala sama, hájí se obžalovaný
Aranyasz soudu řekl, že v noci na 19. prosince byl v restauraci, pak na diskotéce a když se vracel opilý na ubytovnu, potkal ženu, které před tím prý zaplatil útratu.
„Nevím přesně, co se stalo. Chytnul jsem ji za lokty, uklouzla po kameni a upadla na zem. Lehl jsem si na ní, byl jsem opilý. Kalhoty a kalhotky si sundala sama. Se sexem souhlasila, k ničemu jsem ji nenutil. Byl jsem hodně opilý, mrzí mne, co se stalo,“ hájil se.
„Obžalovanému hrozil trest v rozmezí od pěti do dvanácti let vězení. Podle znalců obžalovaný netrpí žádnou sexuální poruchou,“ uvedla státní zástupkyně Lucie Žabková.


description: Čtyři lidé skončili od pátku do neděle v Trutnově v rukou lékařů s bodným poraněním. Případy se staly v centru, v Dolním a Horním Starém Městě. Podle policie se podobné útoky ve městě za poslední měsíce neobjevily. Pachatelé jsou zatím neznámí. Policie vyzvala, aby se přihlásily případné další oběti.

title: Neznámí útočníci pobodali za tři dny v Trutnově čtyři lidi


description: Do hradubické aglomerace v příštích čtyřech letech s jistotou přiteče investice přes 3,5 miliardy korun. Hradec je utratí na dopravní, stavební, vzdělávací i revitalizační projekty. Ve hře jsou další miliardy.

title: Ministerstva souhlasí, do Hradubic potečou miliardy z Evropské unie


description: Opilého čtyřicetiletého muže srazil ve čtvrtek večer osobní vlak v Kostelci nad Orlicí na Rychnovsku. Muž šel z hospody na zastávku, která je poblíž místa nehody. Vrtulník ho v kritickém stavu transportoval do nemocnice, jeho stav je po operaci stabilizovaný.

title: Vlak na Rychnovsku srazil opilého muže, po operaci mozku je stabilizovaný


description: Kvůli obrovskému zájmu lidí musel Královéhradecký kraj ukončit příjem žádostí o takzvanou kotlíkovou dotaci už po dvanácti hodinách od spuštění. Hned první den o ni projevilo zájem přes 1 300 lidí, a kraj tak registruje požadavky za 140 milionů korun. Rozdat přitom může jen 94 milionů.

title: Dotace na kotle běžela jen pár hodin, žádostí jdou 50 milionů nad limit


description: Už za dva roky by měli hradečtí cyklisté ukládat svá kola u hlavního nádraží nikoliv do cyklověže, ale pod zem. Radní odsouhlasili záměr vybudovat pod Riegerovým náměstím první podzemní kolárnu.

title: První cyklověž v Česku zmizí, v Hradci budou kola parkovat pod zemí


description: Kde nakonec vznikne nový autobusový terminál v Nové Pace, rozhodnou sami obyvatelé. Ve hře jsou dvě varianty, stavět se však začne nejdřív za dva roky. Hlasovat budou lidé při krajských volbách 7. a 8. října.

title: Nová Paka chce autobusový terminál, o umístění rozhodnou lidé v anketě

maintext:
„Stávající terminál je nedostatečný, zastaralý. Chceme, aby lidé cestovali veřejnou dopravou rádi a aby měli zázemí odpovídající 21. století,“ říká starosta Nové Paky Josef Cogan (STAN).
Desetitisícová Nová Paka je významným regionálním dopravním uzlem na cestě do Krkonoš. Autobusové nádraží je staré čtvrt století a nestačí. Denně odbaví na 120 autobusů a lidé čekají za každého počasí na lavičkách pod zastaralými přístřešky. Chybějí toalety, krytá čekárna a parkovací místa.
„Autobusové nádraží neslouží jen místním, ale i lidem z okolních obcí. Když někdo přijede autem a dál pokračuje autobusem, má problém. Parkující auta působí dopravní potíže,“ říká Josef Cogan.
Radnice oslovila více než deset architektonických ateliérů a získala návrhy řešení. Jako smysluplné se ukázaly dvě varianty. První počítá s místem stávajícího nádraží a druhá s parkovištěm pod náměstím mezi ulicemi Stanislava Suchardy a Kotíkovou na konci Úzké ulice blíže k železniční zastávce Nová Paka - město. Architekti měli za úkol navrhnout i řešení druhé lokality. Většina byla pro přestěhování terminálu.
Do finále se dostaly dva návrhy, každý pro jednu lokalitu. „Oba jsou hodnotné, mají svoji kvalitu, jsou proveditelné. Budu rád, když jeden z nich dopadne. Nebudu ale říkat, jaký preferuji, abych někoho neovlivnil. Opravdu se rozhodneme podle ankety, která bude mít velkou vypovídací hodnotu. Pro většinu členů zastupitelstva bude mít sílu referenda,“ říká Cogan.
Podle něj anketou zapojení veřejnosti do přípravy výstavby terminálu zdaleka nekončí. „Bude určitě ještě veřejné projednání. Myslím si, že je špatně, když jsou lidé k věcem veřejným apatičtí,“ říká Cogan.
Vzniknout má i parkovací dům
Součástí každého z návrhů je projekt parkoviště pro auta cestujících. Město by chtělo 60 až 70 parkovacích míst. Zatímco parkování v místě nádraží jsou navržena po obvodu nového terminálu, na parkovišti pod náměstím by měl v proluce mezi domy stát parkovací dům zasazený do svahu. Ze stávajícího autobusového nádraží, které by už nebylo potřeba, by vytvořili park s umělým meandrem s vodou.
„Chtěli jsme získat koncept pro území, abychom s tím mohli v budoucnu pracovat. Neznamená to však, že by současně s novým terminálem vznikly i navrhované projekty v druhé lokalitě,“ vysvětluje Cogan.
O terminálu na webu města se vedou vášnivé diskuse.
„Nechápu ty, kdo se chytili tématu přesunu a financování autobusáku a schvalují ho. To nikdo z vás nevidí, že v Pace máme jiné problémy? Stále tu jsou ulice se žulovými kostkami, prohlubněmi, rozpadajícími se obrubníky, zarůstajícími okraji těchto ulic, protože o úklidu tyto ulice ví možná tak z hluku úklidového vozu z vedlejší čtvrti, kde tedy už je asi asfalt,“ rozčiluje se anonymní pisatel.
Jiný účastník diskuse naopak záměr vítá. „Udělat v Pace nový nebo opravit starý autobusák za peníze z EU mi přijde výborný nápad. Stávající odpovídá době před čtvrt stoletím. Pokud chce město udělat pro nás cestující pořádné zázemí a zlepšit možnost parkování a získat na to dotace, tak jim moc fandím,“ stojí v diskusi.
Město chce do konce roku vybrat zhotovitele dokumentace a do dvou let připravit projekt, aby mohlo zažádat o dotaci a začít s výstavbou. Nový terminál by měl podle odhadů stát více než 60 milionů korun, většinu nákladů by měly pokrýt peníze z evropských fondů.


description: Šéf stavebního gigantu Metrostav Jiří Bělohlav u Krajského soudu v Hradci Králové odmítl obžalobu v kauze pokusu o dotační podvod při rekonstrukci chrudimského Hotelu Bohemia. Metrostav je v případu jednou ze tří obviněných firem. Podle Bělohlava je konstrukce obžaloby absurdní.

title: Obžaloba v kauze hotelu Bohemia je absurdní, řekl u soudu šéf Metrostavu


description: Hradečtí kriminalisté navrhli obžalovat sedmadvacetiletého muže, který loni v červnu zdrogoval trojici mladých lidí na diskotéce ve Špindlerově Mlýně. Dva z nich málem zemřeli, zachránil je včasný zásah lékařů. Muži hrozí až 18 let vězení.

title: Tekutou drogou málem zabil dva lidi ve Špindlu, muži hrozí 18 let vězení


description: Nové využití pro přírodní areál s amfiteátrem na Bojišti, který proslavily letní festivaly, hledá trutnovská radnice. Na konci roku vyprší smlouva stávajícímu nájemci, avšak Obscene Extreme i „český Woodstock“ mají zůstat na stejné adrese.

title: Trutnov hledá využití pro areál Bojiště, dva festivaly za rok jsou málo

maintext:
Unikátní amfiteátr, kde se každoročně konají dva významné hudební festivaly, bude na konci roku opět ve správě města. Zatím není jasné, jestli radnice bude areál provozovat sama, nebo jej znovu na několik let pronajme.
„Chceme s tím něco dělat, protože současný stav není dlouhodobě udržitelný,“ naráží trutnovský starosta Ivan Adamec (ODS) na skutečnost, že areál na kraji města s rozlohou 30 tisíc metrů čtverečních, který pojme až 20 tisíc diváků, je většinu roku nevyužitý a chátrá.
Jeho budoucností se začala zabývat speciální pracovní skupina. Kromě zaměstnanců města v ní jsou koaliční i opoziční zastupitelé. Komise osloví různé subjekty, které by provoz mohly zajišťovat.
„Mohlo by vzniknout společenství několika městských i soukromých firem, které by bylo schopné zajistit smysluplný koncept a zároveň by bylo jistou garancí, že to za pár let neskončí,“ míní člen pracovní skupiny Libor Kasík, který je zároveň ředitelem společenského centra Uffo.
Areál má v současnosti v pronájmu společnost Misservice, smlouva však na konci roku vyprší. Do té doby chce mít radnice jasno. Zda bude Bojiště spravovat přímo město, spolek několika subjektů, nebo zda jej znovu získá do nájmu soukromá firma, zůstává otevřené.
„V tuto chvíli to zatím nevíme. Může se stát, že nikoho nenajdeme a areál bude od začátku roku provozovat město,“ naznačuje Adamec.
Nejlepší návrhy radnice odmění
Radnice se prostřednictvím výzvy rozhodla oslovit také veřejnost. Lidé mohou své návrhy na využití Bojiště zasílat na městský úřad poštou nebo je přinést na inforecepci do konce října. Jednotlivé návrhy posoudí pracovní skupina a autoři tří nejlepších návrhů dostanou finanční odměnu.
V amfiteátru bývalo letní kino, v posledních letech se však do centra pozornosti dostává jen dvakrát do roka: v červenci, kdy se zde koná festival tvrdé muziky Obscene Extreme, a na konci srpna. To se na Bojiště sjíždějí fanoušci kultovního Open Air Music Festivalu přezdívaného český Woodstock.
Jinak areál zeje prázdnotou. Město chce, aby hudební přehlídky pokračovaly na stejné adrese i v dalších letech.
„Oba festivaly ke kulturní scéně ve městě patří a shodli jsme se, že bychom jejich konání chtěli v Trutnově zachovat,“ potvrzuje trutnovský místostarosta Tomáš Hendrych (Volba pro město).
Plány na zábavní park utnula krize
Před lety chtělo město ve spolupráci se soukromými investory na Bojišti vybudovat zábavní park s atrakcemi pro rodiny. Ekonomická krize po roce 2008 však tyto plány zastavila. Areál není v nejlepší kondici, je vidět, že se zde dlouho neinvestuje.
„Základní věci tu jsou, ale je patrné, že nějaká investice je nutná. Vše záleží na tom, co na Bojišti nakonec bude. Je také otázkou, kdo by ty investice měl zaplatit: zda město, nebo případný nájemce,“ říká Ivan Adamec.
Využití Bojiště limituje jeho velikost i okolní zástavba. Na letní festivaly si obyvatelé zvykli, častější produkce by ale nejspíš narážely na kritiku, tak jako v minulosti promítání letního kina.
„Pro malé akce je areál příliš obrovský. Nesmíme zapomenout na to, že okolí se stává obydlenou částí města,“ připomíná starosta.
Vedení města i opoziční zastupitelé se shodují na tom, že místo kvůli své unikátnosti by mělo nabízet zábavu vícekrát do roka. „Nejlepší by bylo, kdyby se na Bojišti pořádaly další kulturní akce a ne jen dva hudební festivaly,“ poznamenává opoziční zastupitel Petr Sobotka ze sdružení Žít v Trutnově.


description: Kriminalisté odložili případ krádeže a týrání papoušků ve Výravě u Hradce Králové. Třináct ptáků zmizelo z voliér, další byli utýraní téměř k smrti. Policisté zjistili, že pachatelem není člověk, ale predátor. Zřejmě kuna nebo lasice.

title: Policie hledala surového zloděje, který týral papoušky. Byla to kuna


description: Smečka vlků, která se před necelým rokem objevila na Broumovsku, vyvedla letos na jaře mladé. Vlčata natočila fotopast ochránců přírody. Podle nich jde minimálně o dvě mláďata. Bližší informace o smečce mají poskytnout rozbory trusu.

title: Divocí vlci na Broumovsku mají mladé, zachytila je fotopast ochranářů


description: Řidič jel vyzvednout své děti do hradeckého bazénu, místo toho ale naboural dvě auta a nebyl schopný sám vystoupit z vozu. Policisté u něj naměřili 3,4 promile alkoholu. Po vystřízlivění se přiznal, že před jízdou vypil půl litru vodky.

title: Před jízdou pro děti vypil půl litru vodky, po cestě naboural dvě auta


description: Krkolomné sjezdy, rozbombardované cesty, bizarní značky. Redakce iDNES.cz vytipovala deset rizikových míst v Královéhradeckém kraji, kde by se cyklisté měli mít na pozoru. Cyklozáludnosti jsou často tam, kde by je kolaři nejméně čekali.

title: Kameny a nepřehledné zatáčky: vybrali jsme 10 cyklozáludností v kraji

maintext:
Přestože cyklostezky a cyklotrasy mají chránit před motoristy a hustým provozem, existují na nich místa, která mají přesně opačný efekt. Hustý provoz, nepřehledné zatáčky, extrémní sjezdy, špatný povrch nebo podivné značky.
1. Hradec Králové matoucí značky
Dopravní značení, nad kterým zůstává rozum stát, má Hradec Králové. Cyklisté, kteří poslechnou „cyklopruh“ na Tylově nábřeží, se vystavují nebezpečí srážky s autem. Je to paradox, ale nepřehlédnutelné značky na silnici neznamenají novou stezku, ale upozornění řidičům na výskyt cyklistů.
Na novém „jízdním pruhu“ je jasně nasprejovaný emblém cyklisty, dokonce se šipkou. Jenže kolař, který symbol celkem logicky pochopí coby novou cyklostezku, se ocitá v dvojnásobném nebezpečí: riskuje střet s autem, protože pruh vede v bezprostřední blízkosti kolmých parkovacích stání, a v krajním případě mu paradoxně hrozí i oplétačky s policií (více o matoucím značení čtěte tady).
Podle chování hradeckých cyklistů je jasné, že také oni koridor vzali jako novou stezku.
2. Křinice nečekaný extrém ve skalách
Pokud se chce cyklista dostat nejkratší cestou z oblíbené restaurace Amerika v údolí pod Broumovskými stěnami u Křinic do skalního města Hvězda v Hlavňově, musí se vydat těžkým terénem po značené stezce. Sice cyklistu hned u hospody varuje cedule, která říká, že tato trať je jen pro opravdu zdatné bikery, ani to však přesně nevyjadřuje, co vás čeká.
Stoupání je tak ostré, že i zkušený sportovec musí kolo do kopce strkat. Převýšení dosahuje úctyhodných 200 metrů. Když už se po několika stovkách metrů vyškrábete nahoru, vyrazíte po strmé cestě zase dolů, kde je na trati tolik velkých kamenů, že dá práci mezi nimi kolo vůbec táhnout, natož na něm jet.
Není náhodou, že těžké stoupání a následný sjezd si oblíbili příznivci extrémního závodu horských kol Rallye Sudety. Pasáž, kde jezdci při jízdě z kopce skáčou přes kameny i několikametrové skoky, patří k divácky nejatraktivnějším místům celého závodu.
3. Žabokrky schůdek u krajnice
Cyklistům mířícím z Police nad Metují do Hronova nezbývá než absolvovat asi kilometrový úsek mezi křižovatkou Mýto a mlýnem Kozínek po silnici druhé třídy, kde řidiči v táhlých a málo přehledných zatáčkách často riskantně předjíždějí.
Kolaři sice mohou sjet za Kozínkem na cyklotrasu, která se vine za řekou Metují, ale protože je to delší, s oblibou si cestu zkracují po hlavní silnici. Pomineme-li, že by tam neměli co dělat, když existuje cyklostezka, neohrožují je jen svištící auta, ale hlavně pozůstatek ne úplně podařené rekonstrukce vozovky na předměstí Hronova v Žabokrkách.
Silničáři museli asfaltku kvůli závadám předělávat a na několika stovkách metrů nové silnice zůstal přibližně centimetrový schůdek u krajnice mezi původní a novou vrstvou asfaltu. Od železniční zastávky Žabokrky dál do Hronova už cyklisté pokračují raději po chodníku, případně se mohou znovu napojit na cyklotrasu za Metují.
4. Dvůr Králové červená v jednosměrce
Červený cyklopruh v jednosměrce u dvorského kostela sv. Jana Křtitele dráždí motoristy od prvních chvil jako červený hadr býka. Přestože jeho účelem je ochránit cyklisty, na rušné třídě je od loňského podzimu spíš vystavuje riziku (o kritice cyklopruhu čtěte zde).
Sto metrů dlouhý pruh končí u frekventované a nepříliš přehledné křižovatky s Husovou ulicí. Střetávají se na ní cyklisté přijíždějící od kostela s auty vyjíždějícími z náměstí T. G. Masaryka a především s vozidly ze strmé Husovy ulice.
V ní provoz v posledních týdnech ještě více zhoustl kvůli uzavírce Benešova nábřeží, kde se opravuje silnice k zoologické zahradě. Cyklisté sice musí dávat přednost autům, ta ale do ostré zatáčky vjíždějí poměrně rychle a kolaře často zaregistrují až na poslední chvíli.
5. Brod nad Labem jako na závodní dráze
Jedno z komplikovaných míst na Labské stezce mezi Kuksem a Hradcem Králové se nachází u výletního bufetu pod mostem v Brodu nad Labem. Ve směru od Heřmanic vede cyklotrasa zčásti po silnici kolem rodinných domů, pod mostem se stáčí k Labi a dál pokračuje opět jako asfaltová stezka.
Přestože odbočka je poměrně ostrá, cesta v těchto místech svádí k rychlé jízdě. Jet 30 kilometrů v hodině nevyžaduje velké úsilí. Prostoru přitom na úzké stezce mnoho není. I proto zde v poslední době došlo k srážkám kolařů.
„Někteří jsou neukáznění a chovají se jako na závodní dráze. Jezdí tudy ve vysoké rychlosti, neberou ohledy na matky s kočárky, děti ani na auta. Jedou vedle sebe ve dvou ve třech a neuhnou se,“ popisuje Jan Horčička, který u stezky bydlí. Aby obec cyklisty umravnila, iniciovala na vjezdu a výjezdu z Brodu osazení dopravních značek s označením začátku a konce cyklostezky.
6. Hradecké lesy kritický moment U Dvou šraňků
Velký pozor si musí dát cyklisté i bruslaři na křižovatce velmi frekventované Hradečnice a Písečnice v novohradeckých lesích. Písečnice zde strmě klesá a cyklisté a inline bruslaři do křižovatky populárního kolařského okruhu vjíždějí takřka naslepo. O mnoha nehodách tu svědčí intenzivní brzdné stopy a utrhané cyklosoučástky.
Nebezpečnost křižovatky si na vlastní kůži vyzkoušel i fotograf MF DNES. Když si vyhlížel místo na fotku, narazil do něj z boku rozjetý cyklista. Naštěstí se nic nestalo žádnému z aktérů srážky, ani fotografické technice.
7. Jaroměř příliš ostré zatáčky
Jako had se klikatí Labská stezka na Jakubském Předměstí v Jaroměři. Ve směru od Kuksu za odbočkou k Muzeu magie se trasa prudce stáčí doprava, pravoúhlá zatáčka v mírném sjezdu nutí prudce sešlápnout brzdu, jet takřka krokem a na úzké asfaltce se držet co nejvíc u krajnice.
Velká opatrnost je na místě, výhled znemožňuje zeď „nalepená“ u stezky a do zatáčky vjíždíte naslepo. Protijedoucího cyklistu spatříte až při výjezdu.
Podobná situace se opakuje o necelý půl kilometr dál při výjezdu do obydlené části předměstí. Obezřetnost je nutná hlavně při zpáteční cestě. Po průjezdu ulicí Na Úpě následuje krátké klesání a ostrá levotočivá zatáčka. Výhled na stezku a protijedoucí cyklisty je zde ale přeci jen o něco lepší.
8. Orlické hory prudký kopec s ostrou zatáčkou
Jeden z nejprudších kopců v Královéhradeckém kraji, kde cyklista hravě vyvine rychlost přes 70 kilometrů v hodině, vede z Velké Deštné v Orlických horách. Problém je, že na jednu stranu kolaři v obrovské rychlosti vjíždějí do pravoúhlého „téčka“, na druhé straně vede do Zdobnice stejně prudká neudržovaná asfaltka.
V Orlických horách najdeme i další záludnosti, se kterými se bikeři musí vypořádat. Ze Šerlišského Mlýna do Deštného vede krásná silnice lesem. Je to pětikilometrové klesání plné ostrých zatáček, ale bohužel dost často i protijedoucích aut chatařů. Nedávno se tu dokonce stal smrtelný úraz.
9. Hostinné stezka jako „hrdlo lahve“
Další místo na Labské stezce, kde by cyklisté měli minimálně zpozornět. Na samém konci stezky ve směru od centra Hostinného na Vrchlabsku mění trasa u splavu prudce směr. Esíčko u venkovní hospody nutí rozjeté cyklisty prudce zabrzdit.
Klikatící se cesta v tomto místě připomíná hrdlo lahve. Úzkou asfaltku na jedné straně lemují zahrádkářské kolonie, hlavně v létě se zde potkávají davy cyklistů s inline bruslaři, rodinami s kočárky, chodci. Do toho volně pobíhají psi a jezdí automobily zahrádkářů. Přestože motoristé nemají na cyklostezce co dělat, chataři mají v Hostinném výjimku.
Ještě větší komplikace může způsobit nenadálý déšť, vyhlazená asfaltka pořádně klouže. To by měli mít na paměti hlavně vyznavači silniční cyklistiky.
10. Krkonoše rozdrncaný sjezd
Na téměř sedmikilometrové stoupání od Hříběcích bud k Chalupě Na Rozcestí v Krkonoších by se měli vydat jen cyklisté, kteří už mají něco za sebou. Kopec s převýšením 550 metrů je výzvou pro drsňáky. Platí to dvojnásob při jeho sjíždění.
Hlavně sešup v horní pasáži směrem k Friesovým boudám vyžaduje dobře seřízené brzdy i nervy. Asfaltová cesta je místy rozbitá, na bikery číhají rigoly, díry i zrádné štěrkové úseky. Nebyl by tu problém jet sedmdesátkou, nerovnosti povrchu však většinu cyklistů s pudem sebezáchovy nepustí přes padesátku.


description: Desítky hasičů o víkendu zasahovaly v lese u Piletic na okraji Hradce Králové. Hořela tam hrabanka a popadané větve na ploše tisíc krát pět set metrů. Vyprahlý les podpálily nábojnice, které ve vzduchu odhodilo letadlo při přehlídce CIAF na hradeckém letišti.

title: Stíhači na přehlídce ukázali boj, od nábojnice chytil nedaleký les


description: Parta šesti dobrodruhů z Krkonoš chce vylézt na nejvyšší vrchol Afghánistánu Nošak ležící ve výšce 7 492 metrů a horu sjet na skialpinistických lyžích. V případě úspěchu budou teprve druhou expedicí na světě, které se něco podobného povedlo. Od roku 1970 totiž horu na lyžích nikdo nesjel.

title: Horalé z Krkonoš vyrazí na afghánský Nošak, horu chtějí sjet na lyžích

maintext:
S nápadem vypravit na Nošak expedici přišel vrchlabský etnolog Libor Dušek. Odborný pracovník Krkonošského muzea Správy KRNAP jezdí do oblasti rozprostírající se na březích řeky Pjandž od roku 2006. Inspirovala ho parta Rusů, se kterými se na úpatí Hindúkuše seznámil.
„Je to má srdcová záležitost. V roce 2011 jsem tam potkal skupinu pěti ruských alpinistů, kteří se právě z vrcholu Nošaku vrátili. Od nich jsem posbíral zkušenosti s vidinou toho, že dám za pár let dohromady tým horolezců a pokusíme se o to také,“ říká Libor Dušek. Partu šesti dobrodruhů z Krkonoš zformoval letos na přelomu zimy a jara.
Nošak Je druhým nejvyšším vrcholem pohoří Hindúku na severovýchodě Afghánistánu a má tři vrcholy. Nejvyšší se rozkládá v nadmořské výšce 7 492 metrů.
Prvovýstup si připsala v roce 1960 japonská horolezecká výprava. O 10 let později horu sjeli na lyžích Rakušané. Od té doby se podobný kousek nikomu nepodařil.
V roce 1973 polské duo Tadeusz Piotrowski a Andrzej Zawada uskutečnili zimní prvovýstup. Byl to vůbec první zimní prvovýstup v dějinách horolezectví na horu vyšší než sedm tisíc metrů nad mořem.
Kvůli napjaté politické situaci v regionu a ustavičným válečným konfliktům se horolezecké výpravy Nošaku 30 let téměř vyhýbaly. V posledních letech se situace v zemi uklidňuje a na vrchol se opět vydávají dobrodruzi z celého světa. Naposledy horu před několika dny zdolala slovenská expedice.
Kromě Duška do Afghánistánu vyrazí profesionální horský vůdce a vícemistr České republiky v ledolezení na rychlost Zdeněk Hák, skialpinisté Marian Kučera, Zdeněk Jirouš nebo horolezec Petr Kejklíček, který se v loňském roce účastnil expedice na himálajskou osmitisícovku Manáslu.
„Mým cílem je samozřejmě posun maximální dosažené výšky, ale také si chci užít zajímavý lyžařský zážitek. Určitě se těším na poznání úplně jiné kultury,“ poznamenává zdravotník expedice Michal Podzimek, jehož dosavadním maximem je šestitisícovka Chachani v peruánských Andách.
Jako první pokořili Nošak Japonci v roce 1960. O deset let později jejich výkon zopakovala rakouská expedice a horu zároveň sjela na lyžích. Vystoupat na vrchol se od té doby povedlo celé řadě výprav, včetně československé horolezkyně Diny Štěrbové v roce 1977.
Na lyžích však horu po Rakušanech už nikdo nesjel. Naposledy se o to v roce 2014 pokoušeli Švýcaři, loni pak čeští dobrodruzi z Beton ski teamu. Oběma skupinám však nepřálo počasí. Samotný výstup na Nošak patří mezi středně těžké.
„Náročnost spočívá ve vyrovnání se s nadmořskou výškou,“ zdůrazňuje vedoucí výpravy.
Na třítýdenní expedici vyrazí vrchlabští horalé v polovině září. Výchozím bodem bude vesnice Kazi Deh v nadmořské výšce 2 600 metrů. Pětatřicet kilometrů odtud vybudují základní tábor, na cestě k vrcholu postaví další tři tábory. Na výstup i sjezd má výprava pouhých osm dní. Její členové proto musejí doufat, že jim bude přát počasí.
„Nesmí být vichřice déle než tři dny, jinak je to z hlediska aklimatizace nemožné,“ upozorňuje Libor Dušek.
Přestože značnou část Afghánistánu ovládají radikálové z Talibanu, oblast Váchán, kde Nošak leží, je přes vleklé konflikty kupodivu poměrně bezpečná. Jak Sovětská válka, tak navazující občanská válka se horskému regionu prakticky vyhnuly. Důkazem toho jsou množící se horolezecké expedice v posledních letech.
„Severovýchodní Afghánistán přestavuje periferii periferie. Z toho důvodu se zde nebojovalo v 80. letech ani v letech 1996 až 2001, kdy Taliban ovládal takřka celou zemi. Relativní bezpečnost stále trvá, ačkoliv v zemi stále zuří občanská válka a už 70 kilometrů od Váchánu jsou přestřelky na denním pořádku,“ vypráví Libor Dušek, jenž oblast Váchánu navštívil v letech 2011, 2013 a 2014. Podle něj je nebezpečí, že se boje přesunou do těžko přístupného vysokohorského terénu, takřka nulové.
Krkonošská výprava po návratu do Čech plánuje začátkem listopadu besedu a výstavu fotografií ve vrchlabském ekologickém středisku Krtek. V polovině listopadu se členové expedice zúčastní outdoorového festivalu Obzory v Praze.


description: Hradecký klavírista Matyáš Novák je úkaz. Výjimečný talent vystupoval v Čínské národní knihovně v Pekingu, ale když je doma, odbíhá po škole ke slepicím, které chová. Osmnáctiletá vycházející hvězda studuje gymnázium, poslouchá jen vážnou hudbu a tvrdí, že by se rád vyučil i elektrikářem.

title: Mladý klavírista hrál v Pekingu, chová slepice a chce být elektrikářem

maintext:
Na klavír začal hrát už v pěti letech, prý si dříve zpíval, než mluvil. Klavírista Matyáš Novák z Hradce Králové pobral talentu za tři, od dětství sbírá jednu cenu za druhou. Jezdí hrát po světě, vystupuje s uznávanými sbory.
„Na koncertech jsou pro mě nejdůležitější vždy posluchači. Pokud se mi podaří souznít s publikem, je to úžasný pocit a je jedno, zda je to v sále pro dva tisíce lidí, nebo v malém kostelíku v odlehlém kraji,“ říká skromně v rozhovoru pro iDNES.cz.
Jak na své začátky s klavírem vzpomínáte?
První hodinu jsem měl v březnu 2003, tedy v necelých pěti letech. Fakt, že k ní došlo, pokládám za jeden ze svých největších hudebních úspěchů.
Matyáš Novák Narodil se 20. června 1998 v Hradci Králové. Je studentem Konzervatoře Pardubice a klavírní akademie Incontri col Maestro v italské Imole. Jako sólista vystoupil s Filharmonií Brno, Komorní filharmonií Pardubice, komorním orchestrem Quattro, Západočeským symfonickým orchestrem Mariánské Lázně a s Filharmonií Hradec Králové. Kam na koncert: 8. října Klavírní recitál Čistěves
12. října Klavírní recitál Kopřivnice
19. října Klavírní recitál Svitavy
27. listopadu Klavírní recitál Hořice
4. prosince Antonio Formaro & Matyáš Novák, Filharmonie HK
Jak to myslíte?
Abych to vysvětlil: Nepocházím z hudební rodiny, takže když jsem jako velmi malý projevil přání naučit se hrát na piáno, nesetkalo se to doma s velkým nadšením. Rodiče sami jako děti hráli, ale neměli na hudební pokusy zrovna nejlepší vzpomínky. Nakonec mě na naléhání prarodičů do hudební školy přihlásili.
Bylo hned vidět, že máte talent?
Z vyprávění vím, že mě hudba fascinovala už od nejútlejšího dětství. Většina rodičů čte dětem na dobrou noc pohádky, mně rodiče zpívali. Když dnes slyším tatínka, jak si prozpěvuje, nechápu, jak jsem to mohl vydržet. Prý jsem dřív zpíval, než mluvil. Jako dvouletý jsem se udržel ve dvojhlase a od tří let si vyťukával písničky na pianinech, která zůstala po rodičích u babiček. V pěti jsem prohlásil, že chci být dirigentem vídeňských filharmoniků.
Proč zrovna klavír?
Důvodů bylo víc. Tím hlavním je fakt, že piano jsme měli doma a není nic jednoduššího, než si k němu sednout a zkusit hrát. Stisknete klávesu a ozve se požadovaný tón. U smyčcových a dechových nástrojů se musíte nejprve naučit tón vytvořit, což je poměrně náročný proces. Navíc klavír je komplexní nástroj, pokud ho ovládáte opravdu dobře, vytvoříte na něm celý orchestr. Jeho zvukové možnosti, barevná škála a dynamická šíře jsou fascinující.
Dokážete si představit, že by vaše kariéra byla spojena s jiným nástrojem?
V šesti letech jsem si přibral ke klavíru housle a hrál jsem na ně téměř deset let. Od dvanácti jsem jezdil na hodiny do Prahy. Na konci základní školy jsem se musel rozhodnout, zda studovat více oborů na konzervatoři, nebo paralelně studovat gymnázium a konzervatoř. Vybral jsem si druhou možnost a na housle už hraju pouze výjimečně a neveřejně.
Vystupoval jste s mnoha filharmoniemi, máte za sebou řadu koncertů v zahraničí. Na která vystoupení vzpomínáte nejraději?
Na to neumím odpovědět. Každý je jiný a každý je jedinečný. Zmíním tři úžasné koncerty z poslední doby - květnový recitál v koncertním sále Čínské národní knihovny v Pekingu, červnový v sále Filharmonie Hradec Králové v den mých osmnáctých narozenin a červencový na faře v Chotěborkách u Jaroměře.
Zaujalo mě, že jste členem Českého svazu chovatelů. Říkám správně, že u Hradce chováte slepice?
Je to tak. Chov slepic je mým velkým koníčkem a dostal jsem se k němu poměrně kuriózním způsobem. Jako malý jsem rád pekl a tatínek mě kritizoval za vysokou spotřebu vajec. V té době měla moje babička pár slepic, tak jsem se začal zajímat, jak by se dala zvýšit jejich snáška. Informace jsem hledal na internetu a postupně zjišťoval, o jak zajímavou problematiku jde.
Co bylo dál?
Pořídil jsem si elektrickou líheň, vybudoval chovnou stanici a začal s chovem pěti plemen: forverek, araukan, štýřanek, drážďanek, lakenfeldek, přičemž u posledních tří se šlechtěním snažím o vylepšení jejich exteriéru a užitkovosti. Kromě estetického hlediska se mi líbí, že slepice poskytují trojí užitek: vajíčka, maso a trus. A protože slepičího trusu mám opravdu hodně, bylo mi líto ho nevyužít, tak jsem letos zasázel ve své chovné stanici 280 sazenic rajčat. Od června tak mají tradiční výrobci kečupů velkou konkurenci v mé babičce.
Vraťme se ke klavíru. Co nejraději hrajete?
Pianisté mají výhodu, že pro klavír byla a jistě i bude napsána spousta skvělé hudby. Opravdu je z čeho vybírat. Aktuálně úplně zbožňuju Klavírní koncert č. 1 Viktora Kalabise.
Kterého slavného skladatele máte nejraději?
Mám mnoho oblíbených, ale mým srdečním autorem je Ferenc Liszt. V příštích měsících mě čeká několik koncertů s výhradně lisztovským repertoárem. Jeden z nich se koná 4. prosince v sále Filharmonie Hradec Králové. Společně se mnou tam vystoupí argentinský klavírista Antonio Formaro, který se specializuje na tvorbu Felixe Mendelssohna Bartholdyho. Tenhle koncert je mimořádný i tím, že je to zahajovací koncert projektu Petrof Art Family, volného sdružení umělců napříč žánry sympatizujících se značkou Petrof.
Jakou muziku posloucháte? Máte rád i něco z rocku nebo popu?
Poslouchám pouze klasickou hudbu, starou i současnou. Rock a pop mi nic neříkají.
Kolik času hraní věnujete? Popište mi váš běžný den, když zrovna nejste na cestách.
Vstávám před šestou a jedu na kole do chovné stanice obstarat drůbež, v 8 hodin začíná vyučování. Po škole jedu k babičce, u které mám koncertní křídlo. Zhruba tři hodiny hraju, pak jedu znovu za drůbeží. Domů se vracím kolem deváté večer. Připravuji se na vyučování, vyřizuji poštu. Každý měsíc mám několik koncertů a dalších akcí, to pak i běžný den vypadá jinak.
Co byste poradil mladým hudebníkům, kteří by také chtěli uspět?
Žádný univerzální recept neexistuje. Myslím, že úspěch by neměl být tím, o co člověk primárně usiluje. Je důležité dělat věci s láskou, nasazením a opravdovostí. Věřit, že to, co děláte, má smysl. Pak můžete svým počínáním dělat radost nejen sobě, ale i ostatním lidem a úspěch se dostaví jako vedlejší produkt.
Řada lidí má talent, ale nerozvíjí ho, nechce vše obětovat jen jedné oblasti. Vy jste nikdy o kariéře klavíristy nepochyboval?
Myslím, že i když se v mládí intenzivně věnujete nějaké činnosti, neznamená to nutně, že to bude vaše celoživotní dráha. Někomu se to podaří, někdo se nakonec věnuje něčemu úplně jinému. Ale důležité je, že intenzivní činnost, a je jedno, zda hrajete na nástroj, sportujete, nebo chováte drůbež, z vás udělá zodpovědnějšího, vytrvalejšího a pracovitějšího člověka. A to jsou vlastnosti, které se hodí v každé profesi.
Je vám teprve osmnáct. Co máte v nejbližších letech v plánu, jaké si dáváte cíle?
Mým dlouhodobým cílem je prožít spokojený život a šířit radost a pohodu. Pokud jde o krátkodobé cíle, nedávno jsem se svěřil rodičům, že bych se chtěl při vysoké škole vyučit elektrikářem.


description: Tři stovky obyvatel podkrkonošské Horní Olešnice a tamní chalupáři si mohou oddechnout. České granáty se v Zadní Ždírnici těžit nebudou. Zastupitelé nedali firmě plzeňského podnikatele Jana Štýbra souhlasné stanovisko, které potřebuje pro získání povolení od báňského úřadu.

title: Olešnice řekla těžařům ne, další lom granátů v Krkonoších nebude

maintext:
Rozhodl výsledek dotazníkového průzkumu, který radnice před klíčovým hlasováním narychlo uspořádala (o anketě jsme psali zde). Třetina respondentů se vyslovila proti chystané těžbě. Štýbr se přesto nevzdává a stále věří, že polodrahokamy bude v Podkrkonoší těžit.
Těžba granátů Podkrkonoší patří mezi největší naleziště českých granátů. Stejně jako Horní Olešnice se už dříve proti těžbě postavila sousední Dolní Kalná, která nepovolila ani geologický průzkum lokality. Naopak Dolní Olešnice proti dolování polodrahokamů nic nemá. Turnovské družstvo Granát minerály těžilo z povrchového lomu až do roku 2007 a v současnosti připravuje obnovení těžby v údolní nivě Kalenského potoka.
Plzeňská firma usiluje o dolování vzácných minerálů v katastru Horní Olešnice už od roku 2003. Splnila veškeré administrativní záležitosti a posledním dílkem do skládačky, který jí chybí, je souhlas sedmi zastupitelů. Ty však nepřesvědčila ani nabídka peněz do rozpočtu obce.
Obec měla v následujících minimálně osmi letech z těžby ročně inkasovat okolo čtvrt milionu korun. Přesto zastupitelé otevření povrchového lomu na hektarovém pozemku v údolí Ždírnického potoka nakonec zelenou nedali.
Rozhodujícím impulzem byly výsledky veřejné ankety. Ze 130 lístků, které obyvatelé na úřad týden před schůzí přinesli, byla proti těžbě stovka respondentů.
„Usoudili jsme, že převaha lidí, kteří se vyjádřili proti, byla dost vysoká. Rozhodli jsme se podle situace. Veškeré plusy a minusy jsme si dali na misku vah, výsledek průzkumu byl nakonec závažím, které rozhodlo,“ shrnul zastupitel Aleš Sucharda.
Aktivisté se obávají o životního prostředí
Na rozhodující hlasování dorazila do zasedací místnosti obecního úřadu v Horní Olešnici asi dvacítka odpůrců těžby včetně členů občanského sdružení Pod Rovněmi, které proti těžařské lobby dlouhodobě bojuje.
Aktivisté se obávají zničení životního prostředí a narušení krajinného rázu. Mezi nejčastěji uváděné argumenty proti těžbě patří hlučnost, používání chemikálií a ohrožení zásob pitné vody. Už teď chalupáři a usedlíci v této části obce bojují s nedostatkem vody ve studních.
„Ve Ždírnici přibývá obyvatel, chtějí tam žít a mít děti. Je otázkou, zda tam budou chtít žít, když se zde budou několik let těžit granáty,“ řekl člen sdružení Petr Skokan.
„Je lepší nechat bohatství, které je pod zemí, dalším generacím, než krajinu nechat zplundrovat soukromou firmou,“ uvedl chalupář Ivo Fišera.
Souhlas k povolení průzkumu dala radnice v Horní Olešnici před 13 lety. V té době se zformovalo občanské sdružení Pod Rovněmi, dnes má okolo 250 členů, z toho většinu tvoří obyvatelé podkrkonošské obce.
Spolek nechal zpracovat odborné posudky hovořící proti těžbě, třikrát napadl řízení o posouzení vlivu těžby na životní prostředí a zorganizoval také petici, pod níž se podepsaly tři stovky lidí.
Definitivně rozhodne báňský úřad
Přestože firma Jana Štýbra udělala několik ústupků a původní dobývací prostor se zmenšil na polovinu, občanské aktivisty se těžařům nepodařilo dostat na svou stranu. Plzeňský podnikatel nepovažuje celou věc za uzavřenou. I přes nesouhlasné stanovisko zastupitelů podá žádost na báňský úřad, který vydává povolení k těžbě.
„Obec je pouze účastníkem řízení, rozhodnout může jen báňský úřad,“ upozornil Jan Štýbr.
Verdiktu zastupitelů prý nerozumí. Radnice podle něj původně byla těžbě nakloněná, před lety povolila geologický průzkum lokality stejně jako stanovení dobývacího prostoru.
„Pracujeme na tom 13 let a stálo nás to už pár milionů. Nechci předjímat, ale pro obec by to mohlo mít neblahé důsledky. Nevylučuji ani právní kroky,“ naznačil podnikatel, že se nehodlá granátů v Horní Olešnici jen tak vzdát.
Podle mluvčího Státní báňské správy Bohuslava Machka je však vyloučené, aby úřad povolil těžbu přes nesouhlas obce.
„Báňský úřad nemůže podle horního zákona vydat povolení k těžbě, dokud se žadatel nevypořádá se všemi účastníky řízení,“ potvrdil Machek.


description: Policie začala stíhat pětadvacetiletou ženu, která na konci června ohlásila bombu na radnici v Hostinném na Trutnovsku. Přiznala se, že chtěla přerušit svatbu svého bývalého přítele. Za šíření poplašné zprávy jí hrozí až pět let vězení.

title: Žena ohlásila bombu na radnici, aby přerušila svatbu bývalého přítele


description: Opilý jednadvacetiletý mladík zaútočil na hosty bistra v Milovicích u Hořic na Jičínsku. Po prvním incidentu se vrátil domů pro teleskopický obušek a plynovou pistoli. Z ní pak v bistru vystřílel celý zásobník. Zadržela ho zásahová jednotka.

title: Mladík střílel po hostech bistra na Jičínsku, zadržela ho zásahovka


authors:
Autor
Scénář Nebyl Zvolený Náhodou

description: Mimořádně rozsáhlé cvičení měli policisté a záchranáři na zimním stadionu v Hradci Králové. Nacvičovali zásah při teroristickém útoku při masové akci. V hledišti byly stovky figurantů, kteří pomohli vytvořit chaotické prostředí. Celkem se akce zúčastnilo téměř tisíc lidí.

title: Tisíc lidí cvičilo co dělat, když na stadion vtrhne terorista se samopalem


description: Jedna z dominant Hradce Králové - hotel Černigov u hlavního nádraží - je údajně na prodej. „Zaručené“ zprávy kolují na sociální síti Facebook. Spekulace jen přiživil vlastník nemovitosti, společnost CPI, který na otázky iDNES.cz nereaguje.

title: Dominanta Hradce Králové je asi na prodej, bourání Černigova se odkládá

maintext:
Zatímco rozhodnutí a řízení o demolici Černigova leží na krajském úřadě už déle než rok, developerská skupina CPI podle zvěstí údajně mění plány kvůli zrušeným námluvám s potenciálním nájemcem velkých administrativních prostor - bankou ČSOB.
Společnost CPI tyto zvěsti nepotvrdila ani nevyvrátila. Hradbou mlčení se obrnil mluvčí Jan Burian, který přitom dříve na dotazy novinářů odpovídal bez zaváhání, na písemné otázky celý týden nereagoval ani ředitel hotelu Štěpán Kadeřábek.
„Máme podobnou zkušenost. Chtěli jsme managementu CPI předat otevřený dopis architektů včetně Davida Vávry, že mají projekt přehodnotit anebo pokud možno vytvořit něco smysluplnějšího než mají v plánu. Nejprve jsme si naplánovali schůzku na prázdniny, CPI to odsunula nejprve na září, pak na říjen a nyní je to v nedohlednu,“ říká Aleš Dohnal ze sdružení Kruh pro občanskou společnost (KOS).
Informaci o údajné snaze prodat hotel nebo rovnou celý projekt začal jako jeden z prvních na Facebooku sdílet architekt Karel Schmied, mimo jiné spoluautor návrhu hradeckého digitálního planetária. Zpráva se velmi rychle rozšířila a ví se o ní i na hradeckém magistrátu.
„Nabídka se zcela určitě neobjeví na nějakém realitním serveru, ale o několik pater výš. Není to potvrzené od žádného důvěryhodného zdroje, ale nedivil bych se tomu. Zvlášť ne po kroku banky ČSOB,“ zmiňuje pod podmínkou anonymity jeden z městských zastupitelů zájem investora o banku, jež nakonec dala před administrativními prostorami u hlavního nádraží přednost stavbě sídla u kongresového centra Aldis.
Co má nahradit hotel Černigov? Podle stále platných plánů by nová dominanta měla mít 11 pater, kanceláře by měly mít plochu 14,5 tisíce metrů čtverečních, čtyřhvězdičkový hotel se 150 pokoji ještě o téměř dva tisíce metrů víc a obchodní zóna 1 700 metrů čtverečních.
Zvěsti o prodeji se donesly rovněž k architektu Jiřímu Zídkovi, jenž jako syn autora projektu proti bourání vystupuje (jeho kritiku čtěte zde). Zaslechl je i Rudolf Bernart, vlastník parkovací věže pro kola, která stále stojí v těsné blízkosti hotelu.
„Nyní s CPI pracujeme na prodloužení smlouvy do konce letošního roku. Budoucnost věže je závislá na hotelu. Ve chvíli, kdy se začne bourat, bude muset jít dolů i parkovací věž,“ přibližuje situaci Bernart.
Ani nepotvrzené náznaky prodeje však nemusí znamenat, že hotel Černigov unikne připravované demolici. Vždyť body týkající se lokality, vznosně nazvané Rieger Plaza, i v létě projednávalo zastupitelstvo, a také CPI rovněž nedávno požádala o studii vyhodnocení vlivů na životní prostředí (EIA).
„Pokud by informace o prodeji byly pravdivé, zřejmě by projekt byl k mání i s povolením, a tedy by byl i dražší. Bohužel nikde není dáno, že by přišel nějaký kulturnější vlastník, který by se stavbu pokusil zrevitalizovat v její stávající podobě. Obávám se, že by byl úplně stejný,“ míní zastupitel Adam Záruba (Změna pro Hradec), jenž podporuje nápad na vyhlášení památkové zóny, které by mohlo bourání zastavit (více čtěte zde).
Není vyloučeno, že za spekulace o záměru CPI celý projekt prodat může odvolací řízení. To se totiž na krajském úřadě s přestávkami vleče už rok a půl, nyní je až do konce října pozastavené.
„Naposledy se to stalo minulý týden na žádost CPI. Skutečně nevíme, co mají za lubem,“ upozorňuje Záruba.
„Potvrzuje se pověst, kterou Hradec má, že po stránce investorské je to nejhorší investorské prostředí ve statutárních městech v republice,“ pronesl pro ČT Pavel Tušl, architekt a zástupce investora. A protože krajský úřad nemůže aktuální řízení komentovat, oběma stranám nezbývá nic jiného než čekat na konečné rozhodnutí.
„Pokud se má Černigov zbourat, měl by se nahradit novou kvalitou a ne současným projektem. Podle mě to ale vypadá, že se to investor snaží uhrát do ztracena,“ domnívá se Dohnal.
„Jestliže se do hry dostane nový vlastník, měl by si spočítat, zda je v Hradci zapotřebí tolik administrativní plochy, když jí je ve městě spousta volná,“ dodává Záruba.
Ještě letos na jaře CPI odhadovala, že demolice a výstavba komplexu Rieger Plaza začne v roce 2017. „Je pravda, že v oblasti developmentu jsme trochu šlápli na brzdu a jednotlivým projektům se budeme věnovat velmi selektivně, ale s realizací Rieger Plaza dál počítáme, třebaže se může změnit její načasování,“ řekl před půlrokem mluvčí developera Jan Burian.


description: Policisté zadali kynologům vypracování znaleckého posudku na smečku psů, která v neděli v obci Lužec nad Cidlinou nedaleko Nového Bydžova smrtelně zranila pětiletého chlapce. Není totiž stále jasné, jak psi útočili, co bylo spouštěčem, ani to, který z nich útok vedl.

title: Kynologové posoudí, jak nebezpeční jsou psi, kteří smrtelně zranili hocha


description: Policie nechala zablokovat slevový portál Slevyzhor.cz, jehož klienti se nemohou domoci zaplacených pobytů. Hotely jim buď neuznávají vouchery nebo již nefungují. Lidé si stěžovali, že portál nekomunikuje. Policisté případ vyšetřují pro podezření z podvodu.

title: Policie zablokovala slevový portál, přihlásilo se přes 70 poškozených

maintext:
Dosud se na policii obrátilo přes 70 lidí a další stále přibývají. Poškození pocházejí z celé České republiky, objednávali si ubytování hlavně v Krkonoších a Jizerských horách.
„U této společnosti jsem měl zakoupeny 3 vouchery na pobyt v hotelu Petřín, ale majitel mi oznámil, že s tímto portálem nemá nic společného. Tudíž jsem zažádal o vrácení peněz. Již je to více než 40 dní a stále nic, žádná komunikace,“ napsal Petr Mrázek na server Vasestiznosti.cz, který provozuje časopis dTest.
Místo obsahu s nabídkami se nyní na stránce www.slevyzhor.cz objevuje upozornění, aby se klienti, kterým nebylo poskytnuto plnění za zakoupené vouchery, obrátili na policii.
„Na Trutnovsku máme hlášeno dvanáct případů, poslední dva jsme zaznamenali o víkendu. Jsou to oznámení od klientů, kteří přijeli na místo a zjistili, že žádný pobyt nefunguje a voucher v ruce jim je k ničemu,“ řekla mluvčí trutnovské policie Šárka Pižlová.
Portál provozuje společnost Catty s.r.o., jejíž jednatelkou je podle obchodního rejstříku čtyřiaosmdesátiletá Paulina Chudobová z Prahy. Stejná žena figuruje také ve společnostech Montana Joy s.r.o. a Bodemar s.r.o., které měly dlouhodobě pronajato několik hotelů. Portál nabízel právě jejich služby.
Peníze jsem poctivě posouval do provozu, tvrdí Chudoba
Skutečnou hlavou byznysu je však Petr Chudoba, který zakládal webové prezentace portálu i hotelů.
„On byl nájemce těch hotelů. Všechny hotely ubytovávaly pouze přes ten slevový portál,“ popsala recepční hotelu Duha v Harrachově.
Podle informací iDNES.cz byly v síti kromě hotelu Duha také SPA Hotel Bílý Hořec a hotel Mitera v Harrachově, hotely Lučina v Lázních Libverdě, Větrov ve Vysokém nad Jizerou, Hříběcí Bouda, U Svatého Vavřince a Fénix ve Vrchlabí nebo hotel Máj v Peci pod Sněžkou. Téměř všechny mají hluché telefony a jsou zavřené. Není vyloučeno, že hotelů bylo i více.
„Všechny peníze z prodejů jsem poctivě posouval do provozu, ale po zablokování plateb od GoPay, kde je dosud velká částka peněz, jsem to musel položit definitivně. Všechny hotely byly v nájmu a náklady na provoz byly obrovské. Bojoval jsem do poslední chvíle, ale finanční situace už byla kritická. Moc se omlouvám všem, kteří nemůžou uplatnit vouchery ze Slevyzhor,“ napsal Petr Chudoba televizi Nova.
Cedule před Hříběcí boudou ve Strážném:
Hotel Duha má přesměrované internetové stránky na zablokovanou doménu Slevyzhor.cz, samotný hotel však opět funguje. Asi před dvěma týdny ho začal provozovat majitel objektu.
„Internetové stránky ještě nemáme, nechali jsme si jen telefony. Majitel se k tomu nechce vyjadřovat,“ odmítla sdělit podrobnosti recepční.
Na firmu už míří exekuce
Projekt Slevyzhor.cz zkrachoval kvůli příliš nízkým cenám. Portál nabízel na ubytování slevy až 70 procent. Například pět dní s plnou penzí v hotelu Máj v Peci pod Sněžkou se přes něj dalo koupit i za 1025 korun. Přitom ceníková cena za noc byla 900 korun.
„Hotel Máj působil dlouhodobě problémy, protože právě kvůli nízkým cenám ty služby pro hosty byly nekvalitní, což potom samozřejmě vrhá špatné světlo i na středisko. Zaznamenal jsem, že hosté někdy nedostali od provozovatele slíbenou cenu a asi to vedlo k tomu, že ten hotel už dál nefunguje,“ řekl předseda Sdružení cestovního ruchu a propagace v Peci pod Sněžkou Jiří Matějů.
Provozovatel Máje nedluží jen klientům, ale také městu za rekreační poplatky. Radnice v Peci eviduje neuhrazené pohledávky za desetitisíce korun.
„Je to za společností Montana Joy, později se provozovatel změnil na Bodemar. Poplatky nebyly placené dlouhodobě. V minulých letech už jsme na společnost podali několik exekucí,“ potvrdil tajemník Městského úřadu v Peci pod Sněžkou Michal Berger.
Podobnou vizitku mají firmy také v nedalekém Vrchlabí. Úředníci jim tam vyměřili pokuty za neplnění povinností.
„Jsou tam založené dvě docela tlusté složky. Uložili jsme jim pokuty a byl vydán také exekuční výměr na účet,“ doplnil místostarosta Vrchlabí Alfred Plašil.


description: Jsou mladé, hezké, usměvavé a oblečené do záchranářských uniforem. Jenže skupinky dívek, na které v posledních dnech narážejí obyvatelé různých měst Královéhradeckého kraje, nezachraňují životy, nýbrž rozdávají předvolební letáky ČSSD. Laikům kostýmy evokují záchrannou službu, která je apolitická.

title: Letáky sociální demokracie na Hradecku roznášejí falešné záchranářky


description: Nedostatek lékařů i zdravotnického personálu nutí Královéhradecký kraj zvyšovat mzdy ve svých nemocnicích. Zaměstnanci špitálů patřících pod Zdravotnický holding Královéhradeckého kraje se v letošním roce přilepší o 25 milionů korun. Peníze je mají motivovat, aby neodcházeli.

title: Zůstaňte u nás. Kraj rozdá zdravotníkům na odměnách 25 milionů


description: Africké safari Josefa Vágnera v zoo ve Dvoře Králové je novou kulturní památkou. Novinku tam přijel v pondělí oznámit ministr kultury Daniel Herman. Královédvorská zoologická zahrada otevřela safari v roce 1989.

title: Dvorské safari je kulturní památkou, žádost památkáře nejdříve zaskočila


description: Královéhradecký soud rozhoduje o tom, komu patří slavné logo hodinek Prim. Dědicové autorských práv výtvarníka Jiřího Rathouského a firma MPM-Quality se přou s výrobcem luxusních hodinek Elton hodinářská. Firma obvinění z neoprávněného užívání loga odmítá.

title: Spor o značku Prim je opět u soudu. Firmy bojují o právo na slavné logo

maintext:
Spor o jednu z nejznámějších českých značek je velmi složitý. Jde o to, kdo má v Česku nárok používat značku Prim, která je tradičním výrobcem náramkových hodinek. Značka se totiž objevuje na hodinkách dvou výrobců: Elton hodinářské z Nového Města nad Metují, kde se hodinky vyrábějí už šedesát let, a MPM-Quality z Frýdku-Místku, která hodinky většinou dováží.
Soudy se sporem zabývají už řadu let a hradecká kauza je dalším střípkem do mozaiky vlekoucí se právní bitvy o autorství loga (více o sporu čtěte zde).
Hodinky Prim Hodinky Prim od společnosti Elton hodinářská Historie Primek sahá až do 40. let minulého století. Práce na prvním modelu byly zahájeny v první polovině roku 1952, avšak sériová výroba začala až o pět let později. Tehdejší Československo se tak začlenilo mezi pouhých dvanáct států světa schopných vyrobit náramkové hodinky.
Dědicové autorských práv Jiřího Rathouského, který údajně koncem 60. let loga Prim a Elton vytvořil, se domáhají toho, aby soud uznal autorství log slavnému designerovi a aby zakázal firmě Elton hodinářská jejich užívání.
„Domáháme se toho, aby soud určil, co je jednoznačné, že autorem obou log, to znamená loga Prim a loga Elton, je Jiří Rathouský. Domáháme se i toho, aby s jeho autorstvím bylo nakládáno tak, jak chceme my dědicové. Žádnou finanční kompenzaci nepožadujeme,“ uvedla dědička autorských práv po Jiřím Rathouském Hana Jareš Procházková.
Právní zástupce firmy Elton Tomáš Matoušek nároky žalobců odmítl jako neopodstatněné.
„Uplatněné nároky popíráme. Už z jiných řízení, která probíhala, máme takové závěry, které svědčí o tom, že společnost Elton hodinářská má plná práva k těmto označením a má právo je používat. S žalobou nesouhlasíme,“ uvedl Matoušek.
Značku Prim v současnosti vlastní MPM-Quality, která získala značku od bývalé Chronotechny. MPM-Quality ochrannou známku získala v roce 2001. Obě firmy vyrábějí náramkové hodinky a obě usilují o výhradní nárok na značku.
Firma Prim je historicky spojena s východočeským městem Nové Město nad Metují. Firma MPM-Quality v soudním jednání vystupuje jako takzvaný vedlejší účastník, a to na straně žalobců. Soudce Jan Fifka se před zahájením hlavního líčení snažil strany sporu přimět k mimosoudního vyrovnání.
„Podle toho, co jsem četl ve spise, tak mi připadá, že jde o další etapu dlouhodobé bitvy, která mezi vámi probíhá. Dělá to na mě dojem konkurenčního boje na trhu. Co se týče autorských práv, které uplatňují žalobci, tím probleskují,“ naléhal na obě strany sporu Jan Fifka, podle kterého v komplikovaném a mnohaletém sporu „na body vyhrává“ firma Elton hodinářská.
„Otázka autorství je vždy ošemetná věc. Vždy je to složité prokázat, navíc logo vzniklo někdy v 60. letech a autor už nežije. Tím chci říci, že to bude složité,“ uvedl Fifka. Jeho doporučení však obě strany odmítly.
„S panem Rathouským jsem trávila mnoho času a velmi mě uráží, když si někdo přivlastňuje něco, co mu nepatří. Vím, kdo je autorem obou log, je to Jiří Rathouský. Byl to velmi pracovitý člověk, políbený všemi múzami, je autorem mnoha známých log,“ uvedla Hana Jareš Procházková.
Na dotaz soudce, proč na to upozornili až nyní, odpověděla: „Dlouho nám to nevadilo. Pětadvacet let jsme to nechávali být. Popudilo nás až to, že za autora se prohlásil pan Josef Žid,“ řekla.
Firma Elton hodinářská, ve které má majetkovou většinu firma Czechoslovak Group zbrojaře Jaroslava Strnada, považuje za autora loga Prim bývalého zaměstnance, výtvarníka a typografa Josefa Žida, který ho prý vytvořil v roce 1969.
„Je zde patrný ekonomický zájem žalobců. Obě označení byla používána po dobu 45 let bez výhrad a pan Rathouský, který o tom musel vědět, námitky nevznesl,“ upozornil Jiří Matoušek, zástupce firmy Elton. Tím nadzvedl Milana Kyjovského z firmy MPM-Quality.
„Pan Rathouský o tom věděl, ale neměl proti tomu námitky, protože nebylo zpochybněno jeho autorství. Jde o určení autorství pana Rathouského, a to je hlavní důvod a předmětem žaloby,“ namítl Kyjovský.
Soudní spory mezi společnostmi Elton hodinářská a MPM-Quality, které tvrdí, že na značku Prim mají výsostné právo, trvají více než deset let. Mezi oběma firmami běží u soudů a úřadů více než dvacet různých řízení.


description: Farář Martin Lanži hledá podporu pro chátrající barokní kostely z Broumovska už i v zámoří. Jednu cestu s výstavou fotografií Tempus fugit má za sebou, další ho čekají. Snaží se tak získat peníze na opravy kostelů poté, co neuspěl v grantových výzvách.

title: Farář byl v Chicagu hledat donátory pro opravy kostelů na Broumovsku

maintext:
Je to jazyková hříčka, avšak neveselá. Tour for Church(ill) neboli Pouť pro zraněné kostely dorazila v létě do Spojených států, aby pro venkovské kostely z broumovské skupiny našla nové příznivce. Farnost v Broumově usiluje nejen o opravu oceňovaných památek z dílny architektů Dientzenhoferů, ale i o zápis na prestižní Seznam světového kulturního dědictví UNESCO, kde zatím kraj nemá žádnou položku.
Putování výstavy Tempus fugit 2013
Trenčín (Slovensko) 2014
Nitra (Slovensko), Hlinsko, Hradec Králové, Chomutov, Augsburg a Mnichov (Německo), Serrazzano (Itálie), Nové Město nad Metují, Rottenburg am Neckar (Německo), Banská Bystrica (Slovensko), Praha 2015
Brusel (Belgie), Paříž (Francie), Teplice nad Metují, Krzeszów (Polsko), Stockholm (Švédsko) 2016
Chicago (USA)
Pro výstavu bratislavského fotografa Dana Veselského Tempus fugit, tedy Čas plyne, kterou podpořil Královéhradecký kraj, to byla již osmnáctá a devatenáctá zastávka za tři roky od jejího vzniku.
„Po mnoha evropských městech včetně Bruselu, Paříže a Stockholmu byly USA jen otázkou času. Klášter v Lisle se přímo nabízel, skvělé zázemí poskytla česká farnost v Chicagu. Obětavým způsobem se o nás staral zvláště kněz Dušan Hladík, který už téměř dvě desítky let vede Českou katolickou misii. Pro krajany jsem měl dvě prezentace o Broumovsku. Cesta se vyplatila, výstava Tempus fugit má v životopise první americkou návštěvu,“ hodnotí svou pouť děkan římskokatolické farnosti v Broumově Martin Lanži, na jehož cestu přispěly Broumov a Otovice.
V centru misie si výstavu, která získala záštitu ministerstva kultury i podporu arcibiskupa Dominika Duky a hradeckého biskupa Jana Vokála, prohlédli čeští i slovenští krajané. Na záchranu kostelů věnovali na 1 800 dolarů.
Výstava se stěhovala dál do Lisle, jedné z městských částí Chicaga. Právě z tamního opatství svatého Prokopa přišli čechoameričtí benediktini do Broumova po druhé světové válce, když byl klášter po vyhnání dřívější komunity prázdný.
Působení zámořských benediktinů v čele s převorem P. Johnem Cherfem se však v Broumově omezilo pouze na epizodu v letech 1946 až 1948. Současný opat Austin Murphy přijal Broumovské asi k hodinové audienci a svolil, aby výstava prozatím zůstala ve velkém klášterním komplexu.
Farář se potkal i s Králem Šumavy
Členové výpravy si našli čas i na koupání v Michiganských jezerech. „Rádi jsme si prošli i samotné město. Je impozantní různými stavebními pozoruhodnostmi. Nejvíc mě fascinoval pohled na panorama Chicaga z 95. poschodí a pozoruhodná byla i návštěva First Division Musea,“ vzpomíná Martin Lanži.
Potkal se také s dvaadevadesátiletým Josefem Hasilem alias Králem Šumavy, někdejším takřka nepolapitelným převaděčem a agentem-chodcem, který po únorovém puči převáděl i celé rodiny přes hranici, a to až do roku 1953 do jejího úplného uzavření. Pobýval v Bavorsku, poté odešel do USA.
Na celou jeho rodinu však tvrdě dopadla perzekuce komunistického režimu. Hasil dosud žije v domku na předměstí Chicaga a má pověst muže, který nestojí o veřejná vystoupení.
„Král Šumavy je členem farní komunity a vystupuje velice skromně. Možná proto, že jsem kněz, neměl problém o svém životě mluvit. Opět jsem si uvědomil, jakým darem je svoboda. Co mě upoutalo, byl i obdivuhodně vysoký věk českých katolíků v Chicagu. Devadesátka nebyl problém,“ všiml si Lanži.
I do budoucna zůstávají dveře pro broumovské kostely v severní Americe otevřené. Farář se na pozvání opata znovu vrátí v nadcházejícím akademickém roce do Lisle a na tamní benediktinské univerzitě promluví před studenty o kraji, který má k jejich městu vztah.
Na konci zimy 2017 se fotografická výstava dostane i do Českého národního centra v New Yorku. Další zastávky jsou v jednání, zájem projevily český konzulát v Chicagu či kanadské Toronto a Montreal. Další kontakty už Broumovští navázali s benediktinským opatstvím v Londýně a pro Tempus fugit se připravuje cesta i do Austrálie.
Do broumovské skupiny se počítá deset kostelů a také kaple na Hvězdě. Náleží do barokního krajinného celku s kostely a klášterem v Broumově. Kromě jednoho pocházejí z první poloviny 18. století a spojuje je styl vrcholného baroka a osobnosti Kryštofa Dientzenhofera i jeho syna Kiliána Ignáce. Kostely vznikly na území klášterního panství v krátkém údobí mezi lety 1709 až 1743. Soubor je zvláštní svou uceleností, rozsahem, ale i urbanistickým působením v krajině.
Barokní soubor chce na seznam UNESCO
Po sedmdesátiletém chátrání se však památky daří opravovat jen velmi zvolna, letos do nich farnost investuje téměř 4 miliony korun z dotací a darů. Přitom pro zásadnější opravu by potřeboval dvacet až třicet milionů každý kostel, ale farnost nemá žádnou vyhlídku získat na Broumovsku majetky v církevních restitucích.
Šance je ještě v evropských fondech. Další významná podpora by mohla přijít, pokud by se kostely dostaly na seznam UNESCO. Na tom už pracuje celý tým lidí a jejich snahu podpořili prezident Miloš Zeman, kardinál Duka i ministr kultury Daniel Herman (o iniciativě čtěte zde). Bruselský ředitel UNESCO Paolo Fontani už kvůli tomu přijel do kraje.
„Věřím, že další kontakty v Americe přijdou časem. Tak to bylo třeba v Bruselu, kde jsem se seznámil s europoslancem Tomášem Zdechovským, s kterým pracujeme na zápise kostelů do UNESCO. Do Bruselu létám minimálně dvakrát za roka. Jinak to bylo v Paříži, kde jsem poznal špičkového českého houslistu Josefa Žáka s jeho chotí Annou. Aktuálně se svými pařížskými kolegy připravují nahrávání svého CD v broumovských kostelích,“ vypráví Lanži.


description: Chovateli z Královéhradecka ukradl neznámý zloděj tři vzácné chameleony Parsonovy. Je to jeden z nejvzácnějších druhů, kterému se přezdívá král Madagaskaru a v Evropě se jeho odchovem zabývá jen několik lidí. Chovatel na jejich vypátrání vypsal vysokou odměnu.

title: Zloděj ukradl vzácné chameleony, chovatel za informace nabídl sto tisíc


description: Ve Volanově na okraji Trutnova v Královéhradeckém kraji se v pondělí ráno srazila cisterna a tři osobní auta. Silnice I/16 je zavřená, dva lidé jsou zranění.

title: Při srážce aut v Trutnově se převrátila cisterna, silnice I/16 je zavřená


description: Na pětiletého smrtelně zraněného chlapce v Lužci nad Cidlinou o víkendu zaútočilo více psů, než jeden. A podle místních obyvatel tady se smečkou zvířat byly problémy dlouhodobě. Policie případ vyšetřuje pro podezření z trestného činu usmrcení z nedbalosti.

title: Na chlapce, který zemřel, útočila smečka. Sousedku pes taky pokousal

maintext:
Na zahradě rodinného domu v Lužci nad Cidlinou na Královéhradecku zuřivě štěkají psi. Od návsi je odděluje vysoký plot. Čtyři jsou zavření v kotci, dva běhají volně po zahradě a na každý podnět za plotem reagují podrážděně. Vzadu za rodinným domem, který je v rekonstrukci, je stodola. U ní v neděli někteří z těchto psů smrtelně zranili pětiletého chlapce (psali jsme zde). Majitelé psů doma v pondělí ráno nebyli. O to více byla sdílná sousedka.
„Agresivní psi jsou v kotci. Překvapuje mě, že někteří psi stále volně běhají po zahradě,“ ukazuje ochotně starší žena, která bydlí v sousedství.
Podle zjištění MF DNES zaútočili na chlapce psi krátce poté, co vběhl na oplocený pozemek, na kterém psi volně pobíhali.
„Přijel na návštěvu muž s dítětem, nevím, v jakém vztahu jsou k majiteli. To dítě jsem tady už ale dříve viděla. Vběhlo dovnitř a utíkalo dozadu. Psi byli volně na pozemku. Pak už jsem si všimla jenom vrtulníku,“ uvedla žena.
Podle ní se psy byly v minulosti problémy. „Krotili jsme je včera i předevčírem, když útočili sousedovi na ovce. Když zapískám, zklidní se. Ze zahrady utíkají. Několikrát mě i napadli,“ ukazuje žena nohu, kde je dosud vidět zranění.
Poprvé ji prý napadli před pěti lety. „Poprvé mě napadli Hádes a Márli. Skočili na mne a shodili ze schodu. Kousli mě až později. Byla otázka času, že se něco stane. Majitel psů je ale hodný kluk,“ říká žena.
Plot, který odděluje její pozemek od sousedů, kde štěkají psi, je z pletiva a je potažený umělou textilií. Všechna zvířata majiteli domu nepatří, některá si přivedla jeho družka, která se k němu nedávno přistěhovala.
Starosta dřívější stížnosti potvrdil
„Nahlásila jsem to na obecní úřad. Dostal výstrahu pokuty 50 tisíc korun, pokud mu psi znovu utečou. Vždy si našli způsob, jak utéct,“ říká žena.
V Lužci nad Cidlinou mají více než jeden rok vyhlášku, která zakazuje volné pobíhání psů v obci. Obecní úřad se k případu odmítl vyjádřit. „Nebudu to komentovat. Každopádně to na mě nezapůsobilo příjemně, sám mám děti,“ uvedl starosta Petr Drahokoupil. Potvrdil, že před rokem a půl řešil obecní úřad stížnost na majitele psů, kteří tragédii způsobili. „Už si ale podrobnosti nevybavuji. Majitele psů osobně neznám, viděl jsem je všehovšudy pětkrát,“ uvedl Drahokoupil.
„Je to hrozná tragédie. Nepamatuji se, že by se tady něco podobného vůbec kdy stalo,“ řekla osmasedmdesátiletá Libuše, která nechtěla zveřejnit příjmení.
„Je to ohromné neštěstí, stalo se to na jejich pozemku. Vím, že tam měli více psů, ale nic bližšího o tom nevím. Nemyslím si, že by jejich psi ohrožovali vesnici, to ne. Ty nejagresivnější psy, kteří dítě napadli, by měli utratit,“ uvedla sedmapadesátiletá Miloslava Ctiburková.
Policie případ vyšetřuje pro podezření z trestného činu usmrcení z nedbalosti.
„Když jsme na místo činu přijeli, poskytli jsme lidem, kteří to potřebovali, psychologickou podporu. Psi, kteří se útoku měli dopustit, jsou v současné době zavřeni a nikde na veřejnosti se volně nepohybují. Zahájili jsme vyšetřování případu pro podezření ze spáchání trestného činu usmrcení z nedbalosti. To je vše, co mohu v tuto chvíli k případu říci,“ uvedl mluvčí hradecké policie Jan Čížkovský.


description: Po šesti letech policisté našli cizince, kterého viní z těžkého ublížení na zdraví v Hradci Králové. Muž podle nich v dubnu 2010 zbil osmašedesátiletého penzistu. Než ho stačili obvinit, vycestoval z Česka. Začátkem srpna ho zadrželi němečtí policisté v Brémách.

title: Policie šest let hledala cizince kvůli zbití seniora, prý o tom nevěděl


description: Vážná dopravní nehoda uzavřela hlavní tah na Orlické hory. Před Opočnem se čelně srazila tatra s osobním vozem, ve kterém jeli tři lidé. Zaklíněnou řidičku museli hasiči vystříhat a letěl pro ni vrtulník. Další dva zraněné odvezly sanity. Silnice je stále uzavřená.

title: Náklaďák při čelním střetu smetl auto, tři lidé jsou těžce zranění


description: Tragická dopravní nehoda v Lípě nad Orlicí zablokovala krátce před polednem hlavní tah z Hradce Králové do Rychnova nad Kněžnou. Řidič dodávky nepřežil čelní střet s protijedoucím kamionem, utržený vlek poškodil další tři osobní auta.

title: Nehoda pěti aut zablokovala hlavní tah na Rychnov, řidič dodávky zemřel


description: Krajský soud v Hradci Králové má na stole rozsáhlý případ daňových úniků při výrobě tabáku na Svitavsku. Skupina podle spisu připravila stát o 130 milionů korun za nepřiznanou spotřební daň. Obžalovaným hrozí až deset let vězení.

title: Při výrobě tabáku připravili stát o 130 milionů, tvrdí tisíce stran spisu

maintext:
Obžaloba viní z daňových úniků osm podnikatelů: Roberta Kafku, Pavla Kundru, Romana Sýbka, Martina Beneše, Tomáše Vychodila, Slavomíra Tyralu, Ladislava Himla, Svatopluka Všetečku a dvě soukromé firmy: BSB 1881 a L.T.B.C..
„Státní zastupitelství podalo obžalobu pro zvlášť závažný zločin krácení daně, poplatku a podobné povinné platby v tom nejpřísnějším odstavci a u dvou obžalovaných navíc pro zločin porušení práv k ochranné známce a jiným označením opět v nejpřísnějším odstavci,“ uvedl státní zástupce František Jedlička.
Podle spisu skupina v letech 2012 až 2013 legálně dovážela tabákové listy, které zpracovávala a distribuovala po České republice i zahraničí. Tabák mířil například do Polska, na Slovensko nebo Německa. Státní zastupitelství tvrdí, že obžalovaní při vývozu tabák deklarovali jako jiné zboží.
„Neplatili spotřební daň z tabáku, který vedle legální výroby vyráběli, skladovali a přepravovali,“ uvedl Jedlička.
Podle spisu měli výrobnu řezaného tabáku včetně zpracovatelské linky ve firemním areálu u obce Řídký na Svitavsku.
Skupina uvázla v síti speciálního policejního útvaru Kobra předloni. Na zátahu a objasňování zločinů se podílelo přes 200 policistů, celníků a pracovníků finanční správy a desítky dalších policistů v zahraničí. Policie zasahovala v pěti krajích a zadržela původně 14 lidí. Kromě toho objevila sklady nezdaněného tabáku v Česku i v zahraničí.
Jeden z obžalovaných se omluvil, soud tak jednání odročil
Hlavní líčení u krajského soudu sice v pondělí začalo, ale po několika minutách předseda senátu Zdeněk Šulc musel kauzu odročit, protože se nedostavil jeden z obžalovaných. Sýbek se totiž ze zdravotních důvodů omluvil, avšak kromě přečtení obžaloby nedal souhlas, aby se líčení konalo v jeho nepřítomnosti.
„Za této situace jsme se shodli na tom, že bude nejlepší hlavní líčení odročit,“ uvedl Šulc. Nezazněla proto ani obžaloba.
O tom, že je případ velmi rozsáhlý, svědčí i to, že spisový materiál včetně příloh má přes 15 tisíc stran ve 46 svazcích. Kriminalisté ukončili vyšetřování loni v září.
Obžalovaným hrozí tresty v rozmezí od pěti do deseti let vězení. Krajský soud v Hradci Králové se případem bude zabývat 31. října a následujících dnech.
Ve východních Čechách je to nejrozsáhlejší případ svého druhu za posledních několik let.


description: Opozice v Hradci Králové si stěžuje na nedostatek informací o kauze načerno postavených hal na okraji města. Dvě strany žádaly představitele radnice o poskytnutí detailů k případu, o kterém mají koncem září rozhodnout, ale marně. Podle primátora mají vše, co má i vedení města.

title: Tajnosti kolem černých hal u Hradce Králové: opozici chybí informace

maintext:
O tom, jak se postaví ke kauze firmy CTP, která má už téměř dva roky na okraji města načerno rozestavěné skladovací haly (více o kauze zde), mají zastupitelé Hradce Králové rozhodnout v úterý 27. září.
Firma vyhrožuje soudem, pokud jí nedají souhlas s užíváním městské komunikace, zásadní pro udělení dodatečného stavebního povolení. Některé kluby si však stěžují, že od vedení radnice nedostaly požadované dokumenty.
„Přes opakované urgence i sliby primátora nám jako zastupitelům města dodnes nebyla předána korespondence firem CTP a jejich právníků určená městu,“ postěžoval si opoziční zastupitel Martin Hanousek (Zelení, Změna pro Hradec, Piráti). Jeho seskupení navíc nepozvali ani na neveřejnou schůzku zastupitelských klubů, kterou si počátkem září vyžádali komunisté.
Podle mluvčí radnice Magdalény Vlčkové je problém v tom, že zastupitelé si sami v minulosti odsouhlasili, že klub tvoří nejméně tři zastupitelé, kdežto zelení a spol. mají jen dva.
Černé haly CTP Budovat CT Park začal developer na podzim 2014 na pozemku u výpadovky na Ostravu bez povolení. Po několika neúspěšných výzvách úřadů k zastavení stavby práce začátkem března 2015 ustaly a padly dvě citelné pokuty v celkové výši přes tři čtvrtě milionu korun. V tu dobu už byla první hala téměř hotová a stavba druhé na začátku. V halách o rozloze 21 tisíc metrů čtverečních měly vzniknout především skladovací prostory, které by CTP pronajímala různým firmám. V Hradci podle odhadu proinvestovala už asi 270 milionů korun, celková hodnota investice měla být 800 milionů. Pokud by se s městem nedohodla, žádala by po radnici odškodné ve výši 8 milionů eur, což je asi 220 milionů korun.
„Je otázka, kdo si je k sobě vezme pod klub. Například Koalice pro Hradec je přidružená k TOP 09,“ vysvětlila mluvčí.
Podobnou zkušenost mají i zastupitelé z klubu ANO 2011, kteří sice na neveřejnou schůzi pozváni byli, ale neobdrželi vyjádření právního odboru města, o které před několika dny požádali.
„Také jsme žádali o mimořádnou schůzku všech zastupitelů, na které by se celá kauza vysvětlila a byla by tam možnost dotazů na všechny zodpovědné představitele včetně úředníků. V pondělí jsme obdrželi odpověď, že po projednání v kolegiu primátora je vedení města hluboce přesvědčeno, že v tuto chvíli má ANO veškeré informace, které jsou potřebné pro přijetí rozhodnutí, jak se v kauze zachovat, a že úředníci připravení zodpovědět dotazy budou na řádném zastupitelstvu,“ uvedl Pavel Marek z klubu ANO 2011.
Primátor Zdeněk Fink (HDK) však tvrdí, že to není pravda. „Všechno, co máme my, mají i oni,“ uvedl.
Na zasedání 27. září musí zastupitelé rozhodnout, jestli developera nechají haly, které začal budovat načerno, dostavět, nebo nikoliv, čímž by však město vystavili možné soudní při. Nizozemská firma hradeckou radnici už o prázdninách několikrát důrazně vyzvala k rychlému jednání a pohrozila soudem (o výhrůžce čtěte zde).
Podle právních zástupců firmy jí vznikla škoda zhruba 220 milionů korun, které by chtěli po městě vymáhat, pokud by se jim nepodařilo získat svolení s užíváním nenápadné komunikace. Bez svolení nedostanou dodatečné stavební povolení.
Hradecká radnice si už v minulosti od právní kanceláře Havel, Holásek a Partners nechala vypracovat nezávislý posudek za 70 tisíc korun. V něm ve zkratce stojí, že odebrání souhlasu s užíváním klíčové komunikace developerské firmě CTP bylo od města zákonné, avšak že se tím radnice vystavila riziku, že firma bude vymáhat náhradu škody.
„Tím, že klient odvolal souhlasy a vystavil se riziku vymáhání náhrady škody ze strany společnosti CTP, mohl porušit péči řádného hospodaření s obecním majetkem,“ uvedl přesně posudek.
Tato analýza však zastupitelům ANO 2011 přišla přinejmenším pofidérní, a proto žádali právní odbor města o vyjádření.
„Argumentace v právním posouzení společnosti Havel, Holásek a Partners u nás vzbudila pochybnosti o jeho objektivnosti. Přiživilo je také vyjádření CTP v dopise z 1. září, že je firma dobře obeznámena s posudkem, který město zaplatilo,“ uvedla šéfka klubu Monika Štayrová.
Různé spekulace, že vedení města ze svého doposud jasného postoje proti legalizaci stavby hodlá couvnout, se vyrojily, když primátor Fink přišel s nápadem, že by zastupitelé hlasovali tajně.
„Myslím, že takové hlasování oprostí zastupitele od všech vnějších tlaků,“ pravil. Proti tomu se však postavila řada členů zastupitelstva napříč koalicí i opozicí (o tajném hlasování čtěte tady).


description: V Krkonoších se v neděli odpoledne ztratil patnáctiletý cyklista a záchranáři ho našli až večer promoklého a lehce podchlazeného nedaleko chaty Výrovky. Horská služba zasahovala také v pátek v Orlických horách, kde se zranil dvaadvacetiletý motorkář.

title: Patnáctiletý cyklista se ztratil v horách, promoklého ho našli až za tmy